svitné na našich praeparátech, jsou umístěny jednou výše, jindy níže od 
čáry umbilikospinální. Podobně i štěrbiny a lalůčky tukové uložené ve štěr¬ 
binách mediální Části m. obliqui interni jsou různě vysoko položeny a mohou 
také pojímati v sebe náhodou jak cévy tak i nervy. Jest též na snadě, že 
opakujícími se mechanismy za daných poměrů se rozšíří více kanálkové 
prostupy a to nejen v aponeurose m. obliqui int., nýbrž i transversi a ko¬ 
nečně i obliqui externi. 
Tomu odpovídá též differující lokalisace ve zjištěných klinických 
případech kýly Spigelovy mezi svalem přímým a svaly postranními. 
Podle našich nálezů připadá hlavní sídlo kýly Spigelovy v mediální 
Část m. obliqui int. a v přechod jeho masitých snopců v aponeurotickou 
plotnu, pokud sahá ve spatiu umbilikospinálním sval ten mediálně přes 
okraj m. transversi. 
Vzhledem k možnosti, že by též nestejná segmentace m. recti abdo- 
minis inskripcemi šlašitými mohla snad míti vliv na rozšíření štěrbin 
v okraji m. obliqui int., shledáno důkladnou praeparací přímého svalu 
břišního, že tu není žádných vztahů. Inskripce šlašitá vyskytla se subum- 
bilikálně na zevní straně m. recti jen dvakrát. Tak v 3. případě shledána 
inskripce subumbilikální v zevní části levost ranného přímého svalu a kon¬ 
čila teprve 1 cm zevně od mediálních hranic svalu. V okraji m. obl. int. 
nebylo ničeho nápadnějšího. V 10. případě, kde byla v mediální části 
levostranného šikmého svalu štěrbina, chovající větší lalůček tukový, 
konstatována neúplná inskripce šlašitá na zevní straně pravostranného 
svalu přímého. 
Možnost vlivu přímého svalu na vznik kýly Spigelovy jest tím vy¬ 
loučena. 
Résumé. 
Praeparací 20 stěn břišních z individuí většinou mladých a tělesně 
zdravých shledány v polovici případů značné štěrbiny ve svalovině mediální 
části m. obliqui int. ve výši čáry interspinální až umbilikospinální. Roze¬ 
stupy ty byly 3—4 cm dlouhé, %—1 cm široké a pronikaly celou tlouštkou 
řečeného svalu jednou více méně šikmo, podruhé téměř úplně kolmo. Ve 
čtvrtině případů všech byly okraje štěrbin spojeny řídkým vazivem, 
v druhé čtvrtině byl v rozestupu svalovém uložen lalůček tukový. Tuk ten 
byl — až na jeden případ — oddělen od praeperitoneálního tuku neporuše¬ 
nou aponeurosou m. transversi abdominis. Cévy neb nervy tu nikde ne¬ 
pronikaly na venek. 
Mediálně od m. obliquus int. byla aponeurotická vrstva jdoucí k m. 
rectus abdom. ve většině případů nápadně průsvitná proti světlu a délka 
průsvitné oné partie obnášela i 4 cm, šířka pak až 2 cm. 
V úvaze o zjištěných anatomických faktech seznali jsme, že při urči¬ 
tých intensivních výkonech svalstva přední stěny břišní nejvíce exponována 
VI. 
