2 
Je zřejmo, že zásoba fakt jisté doby nemůže sahati za meze, vytčené 
výkonností method, jimiž ona doba vládla. Skutečný pokrok vědy je 
zaručen jedině zdokonalováním vyšetřovacích method. 
Ačkoli jsem, jak z mých dřívějších prací z tohoto oboru je asi známo, 
na základě řady fakt získaných metodami dosud známými, přikláněl se 
k názoru vyslovenému poprvé Bútschlim, že totiž stavba bakterií 
je analogická se stavbou jader buněčných, tedy vzdor tomu obrátil jsem 
svůj zřetel ke studiu spor, doufaje, že se snad přece podaří vniknouti do 
záhady jejich struktury. 
Víceleté fysiologicko-chemické pokusy o vzniku chromatinu v klíčící 
spoře vedly mne, v opaku k výsledkům morfologického studia pomocí 
method dosud známých, vždy více k domněnce, že chromatin nevzniká 
teprve dějem klíčení samého, nýbrž že ve sporách asi již jest předem 
obsažen. 1 ) 
Proto snažil jsem se již dlouho, abych znázornil nějakým spůsobem 
chromatin t. zv. úplně zralé spory. 
Neviditelnost předpokládaného ,,jádra" úplně zralé spory byla, jak 
známo, rozličným spůsobem vykládána. Jedni domnívali se, že chromatin 
během zrání spory docela zaniká. Názor ten byl velmi dobře odůvodněn 
následujícími fakty. Je předně nesporno, že během zrání chromatin. 
naplňující původně celý základ spórový, skutečně mizí. Zbývá konečně 
pouze jedno chromátinové zrno — domnělé „jádro" — a to právě nebylo 
dosud lze v t. zv. úplně zralé spoře již znázorniti. 
I bylo tedy zjistiti, zdali i toto zrno skutečně mizí. Jak známo, 
vykládali neviditelnost jeho mnozí tím, že je bud kondensovaným a re- 
servními látkami naplněným plasmatem spórovým zakryto anebo, že silná 
blána spórová zabraňuje jeho zbarvení. 
Domněnku posléze uvedenou lze snadno vyvrátit i. Jeť nebarvit elnost 
zralé spory pouze relativní; při protrahovaném barvení (16—více hodin) 
vnikne barvivový roztok i bez použití umělých pomůcek do spory a zbarví 
její obsah diffusně. Kdyby dále tlouštka blány měla býti překážkou 
vniknutí vodního roztoku, pak by i assimilační schopnost spor na výživné 
půdě byla pochybná. Každý, kdo s bakteriemi pracuje, záhy se přesvědčí, 
že klíčení spor nesouvisí s tím, že by blána jich stávala se teprve nějak 
zvláště prostupnou, nýbrž toliko od chemické reaktivnosti substrátu t. j. 
od toho, je-li schopný assimilace. Bakterie pěstují se namnoze na pevných, 
nezkapalňujících půdách: předpokladem assimilace, která může se díti 
toliko diffusními ději, jest tu: propustnost blány. Chemická reaktivnost 
substrátu vede k vylučování fermentů, jimiž se výživné hmoty převádějí 
v roztoky schopné diffuse. 
Mimo to lze často pozorovati, že počátečně tlustá blána spórová 
během stárnutí spory znenáhla zaniká, tak že spora konečně je obdána 
ú Spory k pokusům těm používané byly získávány z kultur nejvýše několik 
měsíců starých. 
Vlil. 
