pak byly by splněny všechny podmínky k vyklíčení potřebné — před- 
pokládá-li se dostatečný přívoz kyslíku a vhodná teplota. 
Takto aranžováných pokusů vykonal jsem mnoho, mezi jiným i se 
sporami bakterií ve vodě nalézaných, jako ku př. B. mycoides, radicosus, 
megatherium. Netřeba je všechny uvádět i, ježto výsledek všech byl týž. 
Uvádím tedy příkladem pouze jeden, nahodile vybraný, jehož objektem 
byl B. mycoides. Nitky se sporami tohoto bacilla vložil jsem do 
steril. deštil, nebo deštili, vody 
obyč. vody s peptonem 
28. /5. 0 0 
29. /5. 0 vzrůst 
30 . / 5 . 0 
deštili, vody 
s KOH 1 ) 
0 
0 
o 
(Vše při 37° C.). 
Ani v destillované neb obyčejné vodě samotné, ani v destillované 
vodě s přísadou KOH jakožto prostředku vývoj podněcujícího spory ne¬ 
vzešly ; jedině v destillované vodě s peptonem byl výsledek kladný. Identi¬ 
fikace mikrobů vzrostlých provedena litím ploten. 
Na základě uvedeného mám za to, že názor, jakoby spory bakterií 
obsahovaly značnější množství reservních látek není dostatečně odůvod¬ 
něný. Myslím, že přiléhavějším by bylo souditi, že se spory skládají hlavně 
z protoplasmatu bílkovitého, jež dle mého mínění je blízké albuminoidům. 2 ) 
Reservní látky tedy sotva mohou býti překážkou znázornění chromatinu 
ve zralé spoře. 
Tím však ocitáme se před dilemmatem. Poukazují-li jednak některé 
poukazy (zejména výsledky mých pokusů o vzniku chromatinu v klíčící 
spoře) na přítomnost chromatinu ve spoře a nelze-li jinak ani v bláně, 
ani v reservních látkách, ani ve všeobecných vlastnostech hmoty sporu 
skládající viděti překážku jeho znázornění— proč nelze dosavadními metho- 
dami znázornění toho docíliti? 
Na otázku tu mohlo by se odpověděti několika domněnkami. Místo 
toho však raději sdělím metodu, pomocí níž konečné lze zřejmým učiniti 
chromatin spory úplné zralé; analysou metody zjednáme si pak základy 
ke zodpovědění hoření otázky. 
Metoda mnou použitá je velmi jednoduchá. Částečka kultury rozetře 
se v malinké kapénce vody na podložním skle; tenká vrstva tato usuší 
se na vzduchu. Na to nakápne se na ni 25%ní kyselina dusičná, již ne¬ 
cháme 4 minuty působiti. Vypereme praeparat dobře v tekoucí destillované 
vodě. Pak barvíme směsí 1 dílu konc. alkoholického roztoku fuchsinu 
a 10 dílů destillované vody po 2 minuty. Opláchneme vodou, v níž se 
l ) Slabě, leč přece zřejmě alkalické. 
' 2 ) Ov'šem ve smyslu morfologického metabolismu jsou právě plastinové (resp. 
albuminoidním blízké) látky v tom smyslu reservnimi, že jsou mateřskými látkami 
všelikých zrúzněnin, jež se v ně přeměňují a jimž vznik dávají. 
VIII 
