14 
Poněvadž pak chyba při každém určování se opakuje, mají obdržené 
nálezy platnost relativní. 
Že takovým relativním kvantitativním nálezům přísluší velká dů¬ 
ležitost, není třeba blíže dokazovati. Stačí poukázati na stanovení počtu 
mikrobů na alkalické masopeptonové gelatině Kochově, kterážto methoda 
dává také toliko kvantitativní výsledky relativní. 
Přehledný postup methody jest vzhledem předchozím zkušenostem experi¬ 
mentálním následující : 
Do sterilních rourek centrifugálních dělených přesně na 40, 20, 10 
a 5 ccm obsahu odměří se určitý objem zkoušené vody. Při vyšetřování 
obyčejných vod studniČných ne příliš znečištěných béře se ke zkoušce 
40 neb 20 ccm vody; pro dosažení rovnováhy nutno samozřejmě vžiti 
toto množství 2kráte. U vod silně znečištěných (na př. povrchových) 
béře se 10 neb 5 ccm do práce, po případě možno také vodu v určitém 
poměru zřediti fysiologickým roztokem a po protřepání odměřiti určitou 
část do rourky. 
Vezme-li se do práce 40 ccm vody, přidá se u měkkých vod 20 kapek 
10% sterilního roztoku sody a 10 kapek 10% steril. roztoku síranu žele- 
zitého; u tvrdých vod možno přidati o něco méně, asi 16 kapek sody 
a 8 kapek síranu železitého. 
Na to se rourky vloží do centrifugy, centrifugují se asi 10 minut 
a čirá tekutina odlije se opatrně od sedliny na dně pevně lpící. Sedlina 
rozpustí se přibližně v 1 ccm 20% steril. roztoku normálního vinanu dra- 
selnatého, tekutina se sterilní pipetkou dobře promíchá a přenese se kvanti¬ 
tativně na 6 až 12 ploten Drigalskiho normální velikosti, dle toho, před- 
pokládá-li se u vody menší neb větší znečištění, následovně: Rozpuštěná 
sedlina rozdělí se touže pipetkou na 5 ploten Drigalskiho, načež se do 
rourky přidá několik kapek vinanu draselnatého, které se opatrně nassají 
do pipetky, a pomocí jich opláchne se jak pipetka, tak i stěny rourky. 
Tato tekutina se přenese touže pipetkou na 6. plotnu Drigalskiho a promytí 
toto opakuje se ještě jedenkrát. Pak se sterilní skleněnou špachtličkou 
rozpuštěná sraženina na povrchu ploten stejnoměrně rozetře, a sice po¬ 
stupně z jedné do druhé a konečně, aby se předešlo ztrátám zárodků lpících 
na špachtličce, otře se tato dokonale na nové plotně Drigalskiho. Plotny 
uloží se bez víka do thermostatu při temperatuře 43—45° C asi na 30 až 
45 minut, (dle množství tekutiny na plotny přenesené a dle znečištění 
vody), na to se víko přiklopí a plotny uloží se dnem vzhůru do thermo¬ 
statu na 37° C. 
Když se červené kolonie na plotnách Drigalskiho náležitě vyvinuly, 
sečtou se. Stanovení počtu zárodků typického bact. coli děje se pak způ¬ 
sobem tím, že se odočkuje několik červených kolonií. Tyto pak se zkou¬ 
mají dále příslušnými zkouškami, zda jich znaky shodují se s typickým 
bact. coli. 
X. 
