3 
hráz tato aspoň částečně uměle upevněna, když byla, jakWagner 1 ) 
poznamenává, svého času protržena. Že dnešní odtok jezera není pů¬ 
vodním, vysvítá již ze srovnání starší mapy katastrální s dnešním stavem. 
Skutečně zvláštní ohraničení jezera ve směru severním není sice tak zna¬ 
menitě vyvinuto jako při jezeru Prášilském (Stubenbašském), ježto však 
právě v těchto místech vysoká vegetace tak nepřekáží jako u jezera Prá- 
šilského, lze obrysy této zajímavé hráze u Malého Javorského jezera velmi 
pěkně přehlédnouti. Ovšem takové obloukové ohrazení jako u jezera 
Prášilského, to není. Svah hráze do jezera jest mnohem povlovnější, než 
směrem k severu (k odtoku). 
Mayr 2 ) mluví zde o dvou (nejméně) hrázích a otevřený pískový 
lom poblíž hráze jest mu výborným dokladem pro morénový ráz. Nepo¬ 
kládám za vyloučeno, že zdání dvou hrází vyvoláno jest modifikací odtoku 
po protržení hráze. Již prof. P a r t s c h 3 ) při své návštěvě r. 1881 byl by 
rád zjistil stavbu zdejší hráze. Podle zevnějšku měl za to, že se tu jedná 
o velké balvany stmelené hlinitým pískem (řekl bych spíše zakotvené 
v hlinitém písku). I podle dnešního vzhledu zdá se mi, že jest tomu skutečně 
tak. Ovšem apodikticky se o tom vysloviti můžeme tak málo jako u ostatních 
jezer šumavských. Odpovídá-li stavba hráze očekávání Partschovu, byl by 
to podle něho neklamný důkaz, že zde máme co činiti s pravým jezerem 
morénovým, jakož Partsch také trať dále po odtoku jezera, tedy ve směru 
severním, pokládal za typické morény. Ono místo, kde jezerní potok náhle 
překonává stupeň sestávající ze shluku balvanů, pokládá Partsch za spodní 
morénu, jakož vůbec jest přesvědčen o glacialním původu zdejších uloženin. 
Naproti tomu stojí mínění Gúmbelovo, 4 ) že nelze uvésti žádných 
přímých důkazů pro bývalé zalednění zdejšího pohoří. Partsch viděl kon¬ 
činu po odtoku M. Javorského jezera v době, kdy nebyla porostlá anebo 
jenom málo porostem krytá; dnes po třech decenniích jest tu již obtížno 
se prodrati a terrén zcela přehlédnouti. 
Při srovnávací geografii jezer šumavských přihlédnu ještě k této kon¬ 
čině. Stojíme-li na hrázi při odtoku, vidíme, že jezero má za nízké vody 
podobu téměř čtvercovou se seříznutými hroty. Při tomto stavu vody jeví 
se odtok mezi jezerem a hrází jako široký mělký potok, pod hrází, tedy 
ve směru severním, jako cmíravý potůček mezi spoustou balvanů. V pozadí 
*) Wagner P., Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 36. 
2 ) Mayr M., Morphologie des Bóhmerwaldes. Munchen 1910, p. 95: ,,Ein 
trefflicher AufschluB zeigt an, daB es sich um Moránen handelt; abgesehen von der 
Frischheit des Materials sollen dort auch gekritzte Geschiebe gefunden worden sein; 
eingelagerte geschichtete Sandschmitzen sprechen gegen eine Bergsturztheorie und 
íiir eine glaziale bezw. fluvioglaziale Entstehung. Eine Anháufung durch flieBendes 
Wasser schlieBt die ganze Struktur des Walles und seine Lage vóllig aus.“ 
3 ) Partsch J., Die Gletscher der Vorzeit in den Karpathen u. den Mittel- 
gebirgen Deutschlands. Breslau 1882. 
4 ) G li m b e 1 W., Geologie von Bayern. II. Bd. Casscl 1894, p. 415. 
r 
XI. 
