ve slati. Konečné body profilů hloubkových byly vejmeš označeny signály. 
Obrysy jezerm vztahují se na hladinu, za kteréž jsme měřili hloubky, 
50 cm nad nej nižším a 180 cm pod nej vyšším stavem jezera. Tento nej vyšší 
stav jest udán kovovou značkou poblíž odtoku, jež nese označení: 2-45 
+ G. S. — 0-40 + 0. S. — 0-45 + X St. — 27. IIII. 83 Lux AK. Změ¬ 
řena byla skutečná hladina jezerní, jejímž jižním ohraničením jest slať. 
Původní mapu pořídil jsem v měřítku 1 : 1000 a redukoval ji potom na 
měřítko 1 : 2000. 
Na některých mapách jezerních bývají zakresleny také isohypsy 
v okolí hladiny jezerní. Já jsem tak nemohl učiniti a sice z různých důvodů. 
Podrobnější hypsometrická mapa, z níž by snad isohypsy bylo lze převzíti, 
pro tuto končinu dosud neexistuje, ježto dotyčné listy původního mapo¬ 
vání bavorského nebyly vydány. Na vlastní detailní mapování okolí jezera 
s hypsometrickým měřením, jež by se blížilo přesnosti mé mapy bathy- 
metrické, nebylo lze pomýšleti při zdejším terrénu úplně zarostlém vysokou 
vegetací. V rámci mé mapy by ostatně bylo lze zakresliti isohypsy jen asi 
do 10 m nad jezerem, což by tak jako tak nepostačovalo. Pochybuji také, 
že by mně v tomto pohraničním kraji bavorské úřady byly rozsáhlejší 
měření povolily. 
Nadmořská výška jezera. Gúmbel sdělil svého času ve svém díle * 2 3 4 ) 
výsledky dosavadních měření pro nadmořskou výšku Malého Javorského 
jezera: Topografické bureau kr. bav. gen. štábu, trigon. 2831 pař. stop, 
trigon. měření Schw. (autor Schweinitz, jak čteme u Winebergera) 2829', 
barom. výška Gúmbelova 2766', barom. výška Sendtnerova 2848'. Výsledek 
barometrického měření Sendtnerova byl ostatně sdělen již dříve v díle, 
jež podle jeho rukopisu vydali Gúmbel a Radlkofe r. 2 ) Odchylná 
čísla vyskytují se na starším vydání příslušných sekcí Topografického 
atlantu kr. Bavorského (1 : 50.000) a sice na listu Lam 914-6 m, na listu 
Zwiesel (West) 910-6 m. Partsch 3 ) vysvětlil oboje jako zvláštní tis¬ 
kovou chybu na místo 919-6 m, kteréž číslo odpovídá trigonometrickému 
měření topografického bureau (2831 pař. stop). Wagner uvádí pro jezero 
výšku 925 m. Pramen pro toto číslo není uveden, zrovna tak jako u H a 1 b- 
f a s s e, 4 ) jenž udává totéž. Na novějším vydání listu Lam 44 Topo¬ 
grafického atlantu (revise z r. 1887) nalezneme výšku 919-6 m, tedy trigon. 
výšku topografického bureau, kdežto v novějším díle Gúmbelově 5 ) 
udává se na 925 m. Z toho jest vidno, že Gúmbel své vlastní měření 2766' 
*) Gúmbel W., Geognostische Beschreibung des Ostbayerischen Grenz- 
gebirges. Gotha 1868, p. 66. 
2 ) S e n d t n e r O., Die Vegetationsverháltnisse des Bayerischen Waldes- 
Munchen 1860, p. 140. 
3 ) Partsch J. f Die Gletscher der Vorzeit. Breslau 1882, p. 109. 
4 ) Halbfass W., Morphometrie der Europáischen Seen. Zeitschr. d. Ges. 
í. Erdk. Berlin, 1903, p. 726 a 727. 
5 ) Gúmbel W., Geologie von Bayern. II. Bd. Cassel 1894, p. 452. 
XI. 
