9 
Vyjadřujeme-li vývoj břeha jezerních poměrem skutečného obvodu 
ku obvodu kruhu stejné s jezerem plochy, obdržíme za nízkého stavu vody 
poměr 880 : 585-59, tedy 1-5:1, za nej vyššího možného stavu 900 : 716-63, 
tedy 1-25 : 1. Jezero má tudíž za nízkého stavu vody vývoj břehů značně 
větší než za nej vyššího, ale to jest vlastně jen zdánlivé, neboť číselný ten 
effekt jest, jak podle mapy zřejmo, způsoben zcela odchylným rázem 
odtoku za různého stavu vody. 
Když bychom odtokovou část jezera nepočítali již ku hladině jezerní, 
tu vývoj břehů jezera sníží se za nízké vody na 730 m a bude potom vy¬ 
jádřen poměrem 730 : 540, tedy 1-35 : 1. 
Můžeme však vžiti do počtu ještě hladinu a vývoj břehů za nej nižší 
vody, tedy ještě o 0-5 m nižší, než za jaké jsme měřili. Tu se odtok zúžuje 
ještě více, tak že netřeba s ním vůbec počítati. Skutečný vývoj břehů 
obnáší při tomto stavu jenom 665 m, a lze jej potom vyjádřiti poměrem 
665 : 534, to jest 1-24 : 1. 
Nejvzdálenější bod jezera od břehu nalézá se poněkud na sever od 
hloubkového profilu 2 II ve východní části isobathy 7 m. Vzdálenost 
tohoto bodu jezera od břehu při hladině námi měřené obnáší 78 m. 
Podélná osa jezera, nehledíme-li k části odtokové, obnáší 165 m, 
rejvětší šířka ok. 180 m. Wagner udával pro délku jezera 165, pro 
šířku 135 m. 
Poměry hloubkové. Moji předchůdci, z nichž ovšem žádný zde ne¬ 
měřil, soudili různě o hloubce jezera. M o c h e 1 ! ) odhaduje největší jeho 
hloubku na 16 m. U něho poprvé nacházíme nějaké číslo pro hloubku 
jezera. Bayberger * 2 ) odhaduje hloubku již jen na 10 m. Wagner 3 ) 
soudí, že jezero má za nej vyššího stavu nejvíce 6 m, za nej nižšího pouze 4 m 
hloubky. Prof. Halbfass 4 ) ve své morfometrii evropských jezer udává 
pro jezero jako největší hloubku 6 m, střední hloubku 3 m a cituje jako 
autoritu Baybergera (z r. 1883), zaznamenává i měřítko mapy jeho 1 : 6000 
a připomíná v poznámce, že počet hloubkových měření Baybergerových 
byl nedostatečný K tomu konstatujeme, že Bayberger zde vůbec neměřil, 
na mapě jezero vůbec nezakreslil a také nikde čísel Halbfassem citovaných 
neuvádí. Musíme míti za to, že čísla Halbfassem pro Malé Javorské jezero 
uváděná spočívají na nějakém omylu. 
Původně měl jsem v úmyslu měřiti na Malém Javorském jezeru více 
profilu hloubkových. Nevlídné počasí, za něhož jsme počali měřiti, donutilo 
mne, abych počet jich redukoval; seznal jsem však ihned, že ani dalším 
J ) M ó c h e 1, Průvodce na trati Plzeň-Eisenstein-Deggendorf. 1878. 
2 ) Bayberger F., Geographisch-geologische Studien aus dem Bohmer- 
walde. Gotha 1886, p. 32. 
3 ) Wagner P., Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 36. 
4 ) Halbfass W., Morphometrie der Europáischen Seen. Zeitschr. d. Ges. 
f. Erdk. Berlin 1903, p. 726 a 727. 
XI. 
