14 
až do hloubky 2 m zůstávala teplota úplně stejná. Mezi 2 a 3 m bylo kon¬ 
statováno rychlejší a větší ochlazení, ovšem, také jen o 1-5°. V úvahu při¬ 
cházejí dvě fakta, předně dlouhotrvající, velmi výdatný liják před naším 
měřením, a potom náhlé vypuštění jezera v posledních dnech. Svrchní 
vrstvy byly před tím patrně více prohřátý. 
Průhlednost vody byla měřena bílou deskou (Secchi) o průměru 30 cm. 
Vykazovala 2-6 m. Měřili jsme s p. Baslem neodvisle a obdrželi jsme totéž 
číslo. Připomínám, že jezero bylo po velikém lijáku značně zkalené a ne¬ 
klidné a jsem přesvědčen, že jindy, za tiché vody, jest zde průhlednost vody 
větší. Celkem pohybuje se asi průhlednost vody M. Javorského jezera 
v týchž mezích, jako u ostatních jezer šumavských. 
Také barvou vody neliší se M. Javorské jezero od nich. Náš J. K r e j č í * 2 3 4 ) 
byl asi první, jenž mluvil o černé barvě jezera. Skoro současně upozornil 
také O. Sendtner 2 ) na temnou, kávově hnědou barvu zdejších vod 
a také G ů m b e 1 3 ) označuje barvu jezera jako temnou a hnědou a odvo¬ 
zuje zbarvení to od vylouhování rašeliny. Jezero samo nazývá divokým. 
Také chemik Metzger 4 ) mluví o temném zbarvení jezera (i ostatních 
šumavských) a klade to podle všeho na účet slatin. My jsme určovali barvu 
vody podle skály prof. Ule, použivše veškeré opatrnosti, a dospěli jsme 
s p. Baslem ku souhlasnému úsudku, že jest to barva mezi č. 14 a 15, spíše 
však bližší k č. 15 škály Uleovy, tedy barva, jež se shoduje s barvou 
ostatních jezer šumavských. 
O ledu a sněhu na jezeře nebylo dosud ničeho sděleno s výjimkou 
P. Wagnera, jenž prostě poznamenává, že zde ležívá 1 až iy 2 m sněhu. 
Při pobytu zdejším r. 1911 zvěděl jsem od rybáře Hupfa pouze tolik, že 
jezero zamrzlo teprvé v prosinci 1909; led odešel koncem dubna 1910, načež 
již během května naplnilo se jezero vodou až po svůj nej vyšší stav. Sněhu 
nebylo mnoho, na jezeře prý jenom asi y 2 m. Na břehu západním, kde stojí 
rybářský domek, bývá prý sněhu více než na straně protější. 
Chemie vody rovněž jako pozorování biologické nebyla v našem pro¬ 
gramu, ježto však práce tato zahrnuje ostatně veškeré dosavadní vědomosti 
o M. Javorském jezeru, uvádím zde k vůli úplnosti ještě analysy vody Dra 
Metzgera a zoologická pozorování prof. Ant. Friče. 
Metzger 5 ) provedl analysu vody, jež mu byla zaslána patrně 
z pobřežní části jezera a z jeho přítoku. 
x ) Wenzig J. u. Krejčí J., Der Bóhmervvald. Prag 1860, p. 46. 
2 ) Sendtner O., Die Vegetationsverháltnisse des Bayerischen Waldes. 
Míinchen 1860 p. 66. 
3 ) G u m b e 1 C. W., Geognostische Beschreibung des Ostbayerischen 
Grenzgebirges. Gotha 1868, p. 47. 
4 ) Metzger C., Beitráge zur Kenntnis der hydrographischen Verháltnisse 
des bayerischen Waldes. Erlangen 1892, p. 7. 
5 ) tamtéž, p. 7 a 8. 
XI. 
