20 
rybářův. Nahoře, asi 1200 m od jižního cípu jezera ve směru do hor, nad 
místem, kde od východu přitéká do jezerního potoka malý přítok, nalezneme 
označení ,,Im Seeloch", k němuž vede stezka v jisté vzdálenosti na východ 
od jezera. Na opačné straně, totiž na západě, nalezneme na katastrální mapě 
označení ,,Seewánde“. Vedle obrysů jezera samotného nej důležitějším 
momentem, jenž pozornost naši poutá, jest poloha „Seelochu“ vzhledem 
k označení, s nímž se později setkáváme na mapě Dra P. Wagnera (v. d.). 
Na mapě katastrální poprvé asi se shledáváme se jménem jezera: 
Kleiner Arbersee. 
Časově po mapě katastrální následuje zajímavé dílo B. Gruebera 
a J. M ú 11 e r a. 1 ) V tomto díle nalézáme asi první určitější zmínky 
o M. Javorském jezeru. Čteme tu: ,,Po okraji rokle dostaneme se přes 
M. Javor a sledujeme dále hřeben až na vysokou jezerní stěnu, jež na sever 
od Velkého Javoru spadá k M. Javorskému jezeru. Toto nalézá se ve 
skleslině mezi Malým a Velkým Javorem, a z něho pramení se Bílá Řezná. 
Jeho vodstvo živí pstruhy. Zdá se, že rok od roku ztrácí na svém objemu, 
jakoby se mělo znenáhla změniti v bažinu. Dříve stávala poblíž něho t. zv. 
Seebacher Glashútte. V lidu udržuje se pověst, že vhozením kamene do 
vody vyvolá se prudká bouřka. Jeho hloubky nelze se prý doměřiti. Také 
koluje pověst, že se v něm nalézají podivuhodné zlaté ryby, z nichž jedna 
rovná se cenou království. Kdo však prý by je chtěl uloviti, dává život 
v sázku. Vypravuje se také historie o jednom lesníku, jenž toho nedbal 
a zahynul v jezeru/' Grueber cituje o tom (str. 203 a 204) delší básničku. 
Pro zdejší poměry v oné době jest zajímavo, co se dále praví o svazích 
Javoru nad jezerem. Od jezera, s jehož břehů skýtá se jako předehra ná¬ 
sledující velikolepé scény rozkošný pohled na Lam a dvojitý vrchol Ostrého 
a Hohenbogenu, octneme se za dobrou čtvrthodinu (!) na vrcholu hory. 
Na cestě tam projdeme rozsáhlými pastvinami, na nichž se prohánějí polo- 
divocí lesní býci (Waldstiere). Jsou nahoře po celé léto. Dále vypravuje 
se o drsném životu pastýřů nad M. Javorským jezerem, kteří se živí černým 
chlebem a mlékem několika koz, jež s sebou berou. Přespávají na listí 
v nízkých chýších, nemajíce ničeho, než sekery, pánvice, na níž ohřívají 
kozí mléko a hole. Vypravují ze starší doby o bojích býků s medvědy. 
Nyní prý se sem jen velmi zřídka zatoulá medvěd z českých lesů (!). Těm, 
kdož se pokouší vystoupiti na Javor, nedoporoučí se bráti s sebou psy, 
neboť dobytek se na ně vrhá, při čemž hrozí nebezpečí i turistovi. To jest 
všecko, s čím se pro tuto končinu v díle Gruebera a Múllera shledáváme. 
Na speciální mapě v měřítku 1 : 144000, 2 ) jež časově jest velmi blízká, 
má jezero podobu asi obdélníkovou na místě dnešní více čtverečné, při čemž 
x ) Der Bayrische Wald (Bóhmerwald). Illustrirt u. beschrieben von Bemhard 
Grueber (Professor der Baukunst an d. Akad. d. bild. K. in Prag), u. Ad. 
Muller. II. sehr vermehrte Ausg. Regensburg 1851. První vydání vyšlo tamt. 
r. 1846. 
2 ) Spezialkarte des Kgr. Bóhmen. 1 : 144000. Bl. XXIX. 
XI. 
