23 
k Nyrsku. Výšku hlacLny udává na 925 m, barvu vody označuje jako hnědou. 
Gúmbel popírá vznik jezera glaciální erosí. 
Paul W a g n e r při svém výzkumu jezer šumavských r. 1896 za¬ 
stavil se také zde a jemu děkujeme podnes nejobšírnější stať o M. Javorském 
jezeru. Ovšem i tato zaujímá pouze 2% osmerky. 1 ) Jako všichni ostatní, 
tak ani Wagner nenalezl tu plavidla a proto obmezil se na popis nej bližšího 
okolí vzhledem k jezeru. Viděl jezero za nej nižšího stavu. Pokud se jedná 
o mapu jeho, tu jest tato jen reprodukcí mapy katastrální, na níž Wagner 
zakreslil odtok nově upravený. Nové jsou poznámky Wagnerovy o pozadí 
jezera, zvláště „Seelochu", jenž však na mapě jeho zakreslen jest příliš 
blízko ku vlastnímu jezeru. 
Po řadu let nenalezneme potom v literatuře o M. Javorském jezeru 
zmínky — vyjma poznámky v průvodcích pro turisty, většinou nesprávné — 
až teprve M. M a y r 2 ) snaží se na základě autopsie podati nové poznatky, 
jež se ovšem vztahují zase jen na břehy jezerní. Přiznává M. Javorskému 
jezeru stěnu („diese Seewand, welche keinem der Bohmerwaldseen fehlt) 
a počítá také s čistě glaciálním vznikem jeho, ačkoliv jinde v Šumavě 
se o tom vyslovuje velmi zdrželivě. Celkem však prý jest pro vznik M. Ja- 
vorského jezera nesnadno nalézti vysvětlení. Jenom zde a ještě při Čertovu 
jezeru máme prý důkaz pro morénový ráz hrází. Myslí, že tu byly nalezeny 
i škráby glaciální: „Gegláttete und gekritzte Geschiebe wurden von 
mehreren Forschern (Partsch, Bayberger, Wagner) sicher nachgewiesen, 
ich konnte trotz eifrigen Suchens nur einige sehr zweifelhafte Stůcke 
finden. Nic takového nemohl jsem ze jmenovaných autorů vyčisti a také 
sám jsem nic podobného nenalezl. To, co zde Mayr pozoroval o stejno¬ 
měrném ohlazení ruly a velkých křemenných žil v ní, konstatoval jsem již 
svého času při návštěvě s p. Šimkem v srpnu 1907. 
Kritiku Mayrových náhledů o geologickém vývoji hydrogratické 
sítě zdejší provedl H. v. Statí. 3 ) Podle Staffa bylo M. Javorské jezero 
kdysi příslušníkem české sítě hydrografické (tJhlavy). Teprvé později byl 
odtok jeho zachycen Bílou Režnou. Praví o tom: ,,Ebenso hatte von 
Kótzting her der Weifíe Regen die hier inlolge der Nahé der Chamer Bucht 
schon sehr niedeře Wasserscheide durchbrochen und konnte in subse- 
quentei Zone bei Lam ein der bohmischen Seite antezedent zugehoriges 
System erobern." 
Poznámky k mapé. Na přiložené mapě poloha každého měření 
hloubky ve 4 profilech označena jest silnou tečkou. Při východním 
^ ) Wagner P., Die Seen des Bóhmerwaldes. Eine geologisch-geographische 
studie. Leipzig 1897, p. 36—38 
2 ) Mayr Max, Morphologie des Bóhmerwaldes. Miinchen 1910, p. 92—99. 
3 ) Staff H. v., Zur Entwicklung des FluOsystems und des Landschafts- 
1 des im Bóhmerwald. Mit 2 Textfiguren. Centralblatt fiir Mineralogie, Geologie und 
Palaeontologie. Jg. 1910, p. 564 a n. 
xr. 
