7 
Z této tabulky vyplývá, že solná kyselina rozpustila poměrně nej¬ 
větší množství draselnatého živce. Množství jednotlivých kysličníků 
živcových a jejich poměr, získaná vyluhováním kyselinou sírovou ( 1 : 1 ) 
a mravenčí (45%ní) liší se však nepatrně od hodnot získaných při vylu¬ 
hování živce solnou kyselinou. 
Z kysličníků živcových nejvíce se rozpouští vápna — kolem 8% — 
(když nevšímáme si nevýznamných obsahů kysličníku železitého a ho¬ 
rečnatého), po vápnu vyluhují se alkalie ve větším množství procentickém 
než ostatní součásti živcové. Obsahy draselnatého a sodnatého kysličníku 
velice se k sobě blíží. Mnohem skrovněji se rozpouští hlinitý kysličník 
a v klesající řadě rozpustnosti setkáváme se na konec s křemičitým kys¬ 
ličníkem. 
V knize Linckově 16 ) (vyšlé po skončení mé práce) setkal jsem se 
s údajem E. C. Sullivanovým, týkajícím se rozkladu živce (25 gr) 50 cc 
^normální kyseliny sírové za několik dní. Dle něho rozpustilo se úhrnem 
0-1129 g živcových kysličníků a poměr jejich molekul byl 
K 2 O Al 2 0 3 Si 0 2 
1 0-6 0-8 
Orthoklas I mnou použitý jevil následující molekulární poměr 
kysličníků: 
Ca O Mg O Na 2 O K 2 O Al 2 0 3 Si 0 2 
1 2-5 3-5 12-5 17-5 107 
V kyselině sírové (1 : 1 ) rozložený podíl měl molekulární poměr: 
Mg O Ca O Na 2 O K 2 O Al 2 0 3 Si 0 2 
1 2-5 2-0 8 8 40 
Molekulární poměr Al 2 0 3 : Si 0 2 orthoklasu I měl hodnotu 1 : 0 14, 
rozloženého podílu 1 : 4-96. Úhrnné množství rozloženého živce bylo 
0-32125 g. Molekulární poměr Al 2 0 3 a Si 0 2 v původním živci a v produktu 
rozkladu nerůzní se značně a dle něho vychází na jevo úplné rozrušení 
vazby kysličníků hlinitého a křemičitého. Kyselina sírová (1:1) roz¬ 
pouští tudíž draselnatý živec, při čemž vyluhuje alkalie poněkud ve větší 
míře. Tento výsledek je úplně v shodě s náhledem Stremmovým a od¬ 
chyluje se od poznatku Sullivana. Stejným způsobem rozkládají živec 
draselnatý i kyselina solná a mravenčí. 
Kyseliny silné rozrušují draselnatý živec a proto nemohou býti 
považovány za kaolinisační činidla. 
Rozpustnost draselnatého živce v uhličité kyselině jevila odchylné 
výsledky. Uhličitý kysličník, získaný rozkladem mramoru solnou kyselinou 
v Kippově přístroji, veden byl roztokem sody, dále alkalickým roztokem 
16 ) Fortschritte der Mineralogie etc. 2. Band 1912, S. 116. 
XII. 
