13 
U anorthitu shledáváme rozpustnost sodnatého kysličníku mnohem 
vyšší než u ostatních součástí živcových. Nemohl jsem rozhodnouti, zdali 
alkalie jsou přimíšeny vápenatému živci v podobě albitové látky, nebo 
sodnatého nerostu isomorfního s anorthitem (carnegieitu). V druhé části 
této práce bude ukázáno, že i rozpustnost albitové látky roste značně, 
postupujeme-li řadou plagioklasů směrem od albitu k anorthitu. 
V rozloženém podílu anorthitovém poměr procentických množství 
vápna a hlinitého kysličníku dosahuje hodnot 7 : 1 a 8 : 1. Připomeneme-li 
si, že při použití jednoprocentních kyselin silných poměr rozpustnosti 
Ca O a (Fe 2 0 3 + Al 2 0 3 ) není větším než 2:1, seznáváme, že i rozpustnost 
anorthitu v uhličité kyselině liší se od jeho rozpustnosti v silných ky¬ 
selinách. 
Obsah železitého kysličníku zůstal nepovšimnut jak u rozkladu 
orthoklasu, tak i anorthitu. 
Uvážíme-li, že anorthit již za chladu se úplně rozkládá v silných 
kyselinách, nahlédneme, že nemůže se tvořiti rozkladem jeho kaolin resis- 
tentní oproti silným kyselinám. 
Tschermak 28 ) udává, že kaolin nevzniká rozkladem anorthitu, 
Roth 29 ) poznamenává, že nebyl pozorován vznik kaolinu z anorthitu. 
Opáčného mínění je Rosler, 1 ) avšak neudává pro ně důkazů. Shrne- 
me-li výsledky předcházejících pokusů, vyvodíme následující: 
1. Rozklad živců silnými kyselinami liší se od rozkladu způsobe¬ 
ného uhličitou kyselinou, což se projevuje v různých poměrech jednot¬ 
livých kysličníků živcových v rozložených produktech. 
Kyseliny silné rozrušují živce, při čemž u orthoklasu alkalie se 
extrahují poněkud rychleji. 
Slabá kyselina uhličitá vyluhuje jen skrovnou měrou hlinitý kysličník 
a křemičitou kyselinu, značně však vápno a alkalie. 
Co se týče křemičité kyseliny, vyluhuje se tato velmi skrovně oproti 
kysličníku draselnatému působením kyseliny uhličité. Její vyluhování 
neděje se aspoň s počátku takovou měrou, jakou vyžaduje Stremmův 
zbytek živcový. Volné odbourání molekul živcových kyseiinou uhličitou 
probíhá asi tak, že nejprve vznikají produkty bohaté na křemičitou kyse¬ 
linu (příbuzné slídám), z nichž pak dalším rozkladem vzniká kaolin. 
2. Pro isolaci anorthitu z vápence jest vhodnější octová kyselina, 
než chlorečná. 
3. Kyselina křemičitá, rozkladem anorthitu mravenčí kyselinou 
vznikající, má různý fysikální stav dle koncentrace použité kyseliny. 
28 ) Chemisch-mineralogische Studien. Sitzungsberichte der kaiserlichen Aka¬ 
demie der Wissenschaften in Wien. I. Abt. I. Band 1864, S. 566. 
29 ) Allgemeine und chemische Geologie. Bd. I., S. 145. 
XII. 
