ROČNÍK XXII. 
TŘÍDA II 
ČÍSLO 13. 
Letkovská pánev kamenouhelná. 
Podává 
Cyrill rytíř Purkyně. 
(S 1 obr. v textu.) 
Předloženo dne 22. února 1913. 
Asi 6 km na východ od Plzně rozkládá se malá pánev kamenouhelná, 
zvaná Letkovská, podle obce ležící při jejím západním okraji. Má obrys 
elliptický; její delší osa má délku asi 1-8 km a směr jz.-sv., kratší osa 
má délku asi 1 km ; rozloha pánve jest asi 0-6 km 2 . 
Letkovská pánev leží mezi Letkovem, buližníkovými skalami 
Na pohodnici a Jandovou skálou na západě a severu a spilitovými, buliž¬ 
níkovými a křemencovými (Drabovské křemence, Dd 2 ) vyvýšeninami 
v lese Stradišti na jihu, vyplňujíc mělké údolí, jež bylo v době staršího 
palaeozoika a spodního karbonu vyhloubeno na hranici praekambria 
(algonkia) a nej západnějšího výběžku starého českého palaeozoika, jež je 
tu mezi Letkovem a Plzencem zastoupeno drobami krušnohorskými 
[Dd t J, rudonosnými vrstvami komárovskými [Dd x ^, břidlicemi osecko- 
kváňskými [Dd ly ) a křemenci drabovskými (Dd 2 ). 
Část pánve leží na západním křídle porušené synklinaly spodno- 
silurské, mnohem větší část na břidlicích praekambrických, jak souditi 
lze z připojeného náčrtu, vyňatého z autorovy geologické mapy zastupitel¬ 
ského okresu Plzeňského (Plzeň, 1909), z něhož lze dobře vyčisti výškové 
poměry pánve i jejího okolí. 
První popsal pánev Letkovskou Karel Feistmantel roku 
1872 . 1 ) 
9 Die Steinkohlenbecken bei Klein-PUlep, Lísek, Stiletz, Holoubkau, Miróschau 
und Letkov. Archiv f. naturwiss. Durchforschung von Bóhmen, 1872. — Uhelná 
ložiska u Malých Přílep, na Lísku, u Stilce, Holoubkova, MireŠova a u Letkova. Archiv 
pro přírodověd, prozkoumání Čech, 1877. 
Rozpravy: Roč. XXII. Tř. II. Čislo 13. 
XIII. 
1 
