4 
Z rovnice (2) obdržíme podobně 
r 0 £ &k “b Q 0 £ bk b Vq £ bk ■ q 0 £ dk =z 0 \ 
z těchto pak plyne 
U a k = 0 £ b k m 0.(10) 
Klademe-li v rovnicích (8) a (9) za k postupně 1, 2, 3,. n a sečteme 
na obou stranách, obdržíme se zřetelem k rovnicím (10) 
E £ cos k —1 & £ (r k tx k + Qk Pk) 
k=i k=i 
E £ sin k—1 fr = £ (r k Pk — Qk <x k ). 
Jest však 
n _ 1 
£ cos k —1 ti =- 
k=i 
—ň & . nd- 
— cos n —1 — sin —— = 0 
sm 
vzhledem ku 
n & 
£ sin k —1 O 1 = 
*=i 
180° a podobně 
1 
sm 
. —= %• . nft 
—— sm n —1 — sm ——— = 0 
T7 2 2 
Bude tedy 
2 ( r k a k + Qk Pk) = 0 £ (r k p k —■ Qk «*) = 0 . . 
Z rovnice (3) jde 
dk-z sin v t —- bk -2 cos v t —• \dk-i sin v t —• bk-i cos v t] = 
= a k -2 sin v t —■ pk - 2 cos v t —■ [cck-i sin v t — p k - 1 cos v ť] , 
• (ii) 
čili 
dk—2 -* dk-1 — (Xk- 2 -’ (Xk-\ , bk- 2 -- bk- 1 = Pk- 2 - ' ft:-l 
aneb, zvýšíme-li index o 2, jest 
dk —■ <^+i — (Xk — (Xk+i , bk — ' bk +1 = pk — ’ Pk+i , 
postupným zvyšováním indexu a sečtením pod sebou stojících rovnic 
obdržíme 
dk —• dk +1 — (Xk — dk+l 
dk +1 dk + 2 = «* + l + 2 
+ 2 ’ dk + 3 = «£+2 <Xk + 3 
dh-\ ' dk = <*h -1 <Xh 
dk ’ dk - (Xk ' (Xk 
dk dk - (Xk ’ (Xk 
dk ’ dk + 1 — (Xk ’ (Xfi +1 
dk dh + 2 — dk dh + 2 
dk — : dh+i 
(Xk 
(Xk + n 
ndk 
£ dk = na k — £ dk 
h =1 h=l 
Podle rovnice (10) jest £ dk = 0, tedy 
dk = 
n 
cx h 
XIV. 
