4 
scandia nejsou právě nej výhodnější, aby pomocí této sloučeniny mohlo 
býti scandium isolováno. Spracoval jsem jistou část wolframitových zbytků 
na scandium pomocí kyseliny fluorokřemiěité a snažil jsem se získáný 
fluorokřemiěitan scandia rozložití, ku příkladu koncentrovaným vodným 
roztokem hydroxydu sodnatého, avšak bez valného výsledku, neboť tat 0 
reakce vede záhy ku rovnovážnému stavu, který lze asi formulovat: 
Sc 2 (Si F 6 ) 3 + 24 NaOH ^ 2 Sc(OH) 3 + 3 Na 2 Si0 3 + 18 NaF + 9H 2 0 
a rozklad silikofluoridu jest neúplným. Podobně i tavení fluosilikátu scandia 
s 4násobným množstvím hydroxydu sodnatého nevedlo k úplně uspoko¬ 
jivému cíli. Poněvadž uhličitan scandia vyznačuje se schopností tvořiti 
snadno rozpustné, komplexní-sloučeniny s uhličitanem ammonatým, jak 
vysvítá z prací J. R. Meyera (1. c. 2) a jak jsem měl příležitost průběhem 
těchto prací se přesvědčit, pokusil jsem se získati scandium z fluosilikátu 
vyluhováním koncentrovaným roztokem uhličitanu ammonatého, avšak 
i v tomto případu byla reakce velmi neúplnou, značná množství scandia 
zůstala ve voluminésní sedlině. Proto jsem se obrátil ku studiu jiných 
method přípravy. Pouhé vyluhování kysličníků koncentrovaným roztokem 
uhličitanu ammonatého nevedlo k žádoucímu cíli. Použil jsem proto po¬ 
zorování J. R. Meyera (1. c. 2), že fluorid scandia jest těžko 'rozpustný 
i v dosti koncentrovaných kyselinách minerálných, hlavně chlorovodíkové. 
Poněvadž bylo nutno spracovati poměrně veliká množství roztoků (asi 
2000 litrů), nemohlo býti pomyšleno na užití kyseliny fluorovodíkové. 
Poznal jsem, že se k tomu cíli hodí výborně ne úplně čistý, prodejný fluorid 
ammonatý a pracoval jsem následujícím způsobem: do velké porcelánové 
mísy dá se 1% kg prodejné kyseliny solné o h = 1,16 (asi 31%ní) a po 
malých částech přidávají se za neustálého míchání jemně prosáté kysličníky 
ve váze 1 kg, při čemž se vyvíjí velké množství chloru. Směs ponechá se 
přes noc, až vývoj chloru z velké části přestal, načež se zahřívá asi po 4 
hodiny na vodní lázni za občasného míchání, až jest volný chlor skoro 
úplně vypuzen. Polotekutá směs rozmíchá se v prostorné nádobě s 5 litry 
vody, vylouženma poněkud zakalená a ferrichloridem žlutohnědě zabar¬ 
vená, profiltruje se plátěným pytlem a je-li ještě poněkud zakalena, nechá 
se ustát asi 24—-48 hodin, až se úplně vyjasní. Tímto způsobem přejde 
veškeré, v kysličnících obsažené scandium do roztoku k jeho sražení při¬ 
praví se následující roztok: 100 gramů prodejného fluoridu ammonatého 
rozpustí se v 1 litru vody, přidá se několik kapek roztoku fenolftaleinu, 
pak ammoniak, až tekutina jest zřetelně červeně zabarvená. Nechá se ustát 
přes noc, odfiltruje se od utvořené sedliny, ku čirému filtrátu přidá se zře¬ 
děná kyselina chlorovodíková, až ku kyselé reakci. Poněvadž se při tom 
skleněné nádoby poněkud naleptávají, jest radno použiti ku přípravě 
tohoto roztoku starších nádob. Takto připravený roztok fluoridu ammo¬ 
natého přidává se ku výše zmíněnému roztoku chloridů připravených 
z 1 kg kysličníků za neustálého míchání. V prvých okamžicích jest roztok 
XY 
