Že nastaly i pozdější poruchy uložení, tomu nasvědčují rozsedliny 
jílové zastižené štolou, jako č. 22, 23, 26, 2 8a, jejichž mocnost jest 0-8 až 1 m 
a výplň se skládá z produktů rozdrcené žuly i obsahuje též valouny žilné. 
Byla prý nalezena vržení i při sledování žil po směru, ale dosud nebyla 
sledována. 
Kutací doly mezi Ujezdcem a Lnářemi. 
1. Důl ,,Na Borcích“. 
Leží asi 2 km JZ od Újezdce resp. od štoly Barborské (srovn. mapku 
v I. části) a byl hlouben prvých asi 5 metrů v drti žulové, pak až do 15 m 
v žule sypké, kulovitě rozpadlé, hlouběji pevné. 
Žíla křemenná, jež zde směřuje na 5F a zapadá na JV příkře, skoro 
konstantně (70—80°), zdá se býti pravidelněji vytvořena nežli žíly ve 
štole Barborské. Důl byl ražen po žíle této až do 61 m hloubky a ve 30 m 
veden I. horizont, v 55 m II; na obou obzorech byly hnány střídy po 
směru na SF a JZ. Žíla vystupuje několik jen metrů pod povrchem, jsouc 
tu roztříštěna. Tyto odmrsky však za krátko se spojují v jedinou žílu, 
jež se drží až ke dnu šachty v proměnlivé mocnosti 5—25 cm. 
Výplň křemenná se láme v deskách, rovnoběžných ke krajům žíly; 
snad jsou to jednotlivé žilné vrstvy? Zdá se, že větráním toto parallelní 
uspořádání resp. dělitelnost stává se zřetelnější; kusy takové na dělicích 
plochách jeví nažloutle zelenavý nálet zemitého křemičitanu, podobného 
nontronitu. Deskovitostí a tímto náletem, který zvláště po dešti na omok- 
lých kusech by živými barvami mohl sváděti k domněnce, že tu vykvétají 
okry tellurové, vismutové n. p., liší se zlatonosné křemeny z Bořků ode 
všech ostatních v našem území. 
V jemnozrnném křemení vyskytují se sporadicky vtroušeny pyrit, 
pyrrhotin, arsenopyrit, molybdenit a šedé rudy. 
Obsah zlata v žíle jest téměř konstantní, průměrem asi 20 g v t. 
Průby vzaté v dolu poskytly těchto hodnot podle zpráv, za něž děkujeme 
c. k. ředitelství hornímu v Příbrami: 
Křemen zlatonosný z dolu: 
Zlata mezi 7-5 až 37*25 g v t, 
stříbra mezi 2*0 až 36*75 g v t. 
Na I. obzoru, jenž asi ve 20 m hloubky sleduje žílu po směru jak na SF 
tak na JZ a vykazuje mocnost její od 5 do 20 cm: 
ve střídě jihozápadní zlata od 10*625 do 39*75 g v t, 
,, ,, severovýchodní ,, ,, 3*25 ,, 32*2 g v t. 
Na II. obzoru 
ve střídě jihozápadní zlata 1*875 g v t 
stříbra 1*875 g v t. 
,, ,, severovýchodní zlata 3*5 až 15*38 g v t, 
stříbra 2*0 ,, 3*5 g v t. 
XIX. 
