9 
Výplň žíly jest úplně totožná se zlatohorskou, a jest také zde chlori* 
tický minerál velmi rozšířen. V 51-8 m šlo se pak po žíle ve směru severo¬ 
východním. V této střídě vzaly se průby, jichž prozkoumání poskytlo: 
Průba 
V zdálenost 
od šachty 
v metrech i 
Mocnost 
v metrech 
Obsah 
v g/t 
Ryzost 
zlata 
stříbra 
Žilný křemen. 
16-50 
0-50 
28-0 
4-0 
875 
, , ,, . 
21-00 
0-40 
12-0 
6-0 
667 
j, n . 
22-50 
0-25 
52-0 
4-0 
929 
M ) > . 
27-00 
0-21 
24-0 
16-0 
600 
y y yy . 
29-00 
0-25 
40-0 
4-0 
885 
Kutací doly v lese Kamajku u Kasejovic. 
1. Důl Jakubský. 
V tomto dole, hloubeném již od starých, narazilo se na žílu na III. 
obzoru, t. j. 20 m pod povrchem, málo metrů od náraziště na jih. Směr 
žíly jest severovýchodní. Šlo se po žíle v rule 154 m po směru. Jeví ráz 
žíly jednoduché, jež vysílá mnoho odmrsků i do podloží i do nadloží. Na 
několika místech, kde odmrsky dosahují mocnosti několika centimetrů, 
byly sledovány. Při pracích těch učinilo se totéž pozorování, jaké vy¬ 
líčeno již svrchu při popisu úložných poměrů na žilách štoly Barborské 
u TJjezdce. Jest to obalování a obvíjení úlomků rulových při žíle; podle 
polohy a velikosti jednotlivých ker rulových, nepravidelně uložených, 
řídí se ovšem poloha a mocnost odmrsků, jež mezery mezi nimi vyplnily, 
a jest tedy pochopitelná jejich nestálost a měna mocnosti. 
Žíla sama kolísá mezi mocností 10 až 50 cm, průměrem má 20—25 cm ; 
místy vzdouvá se i v čočky žilné, které však obyčejně trvají jen na krátkou 
vzdálenost. Sledována jsouc po směru, vytrácí se žíla asi 40 m od šachty; 
jen ,,mazlavá rozsedlina", mocná málo millimetrů až několik centimetrů, 
ji naznačuje na vzdálenost několika málo metrů. Výplň této rozsedliny 
se skládala z rozložené, rozetřené horniny sousední, jež byla do žlutohnědá 
zbarvena kyzy, většinou úplně zvětralými. Ve vzdálenosti asi 45 m od 
jámy žíla se opět dostavila, rozšiřovala se velmi rychle, takže v dalším 
průběhu brzy zaujala celé průčelí chodby, t. j. 1-2 m šířky a 1*8 m výšky; 
nadlomem do patra na tomto místě se zjistila celková mohutnost 3*5 m. 
Dále sledujíce po směru tuto mocnou čočku žilnou, došli ve 12 m 
opět k žíle jednoduché, jež potom až ku předku vykazovala rozmanitou 
mocnost, vykliňovala se a znovu se rozvírala (viz tab. II.). Aby se pro¬ 
zkoumalo též, jaká jest žíla dále po úklonu, hnal se nadlom až na povrch 
XIX. 
