24 
řízeným osmistěnem a pentagonálním dodekaedrem (210), někdy též 
tyto dva tvary v rovnováze, kubooktaedry i všecky tři tvary jednoduché 
samy o sobě. 
Zvětráním pyritu vzniká z části celistvý hnědel barvy tmavohnědé 
a vrypu narudle hnědého, z části se kyz oxyduje v sírany a tyto se vyluhují, 
takže po něm zbývají dutinky. 
Některé ze pseudomorfos hnědele po pyritu vynikají plochami tak 
dokonale hladkými a rovnými, že je bylo možno měřiti; nalezeny na nich 
tyto tvary: 
h (100) e (210) / (410) o (111) i (211) * 'F 1 (833). 
Měřeno: 
Vypočteno: 
Hran 
h (100) : e (210) 
26° 28' 
26° 34' 
3 
: / (410) 
14 35 
14 2 V 4 
1 
‘■o (111) 
54 43 
54 44 
6 
■i (211) 
35 32 
35 15 
2 
: T, (833) 
27 51 
27 56 
1 
Tvar^ (833), pro pyrit nový, nalezen pouze v jediné, ale dosti široké 
ploše, výborně reflektující, mezi A a o. Mimo něj a (211) vyskytují se na 
hranách mezi osmistěnem a krychlí vždy ještě jiné ikositetraedry v plochách 
úzkých a velmi špatně reflektujících; posice jejich kolísají okolo známých 
tvarů pyritu: O (11 . 5 . 5), (J (322) a co (522): 
Měřeno 
h (100) : ? ® (11 . 5.5)= 32° 39'—32° 58' 
: ? p (322) 43 14 —45 24 
: ? co (522) 28 56 
Vypočteno 
32° 44' 
43 18 3 / 4 
29 29 3 / 4 
Arsenopyriti 
Kyz arsenový jest hojný na př. ve štole újezdecké. V celém obvodu 
kasejovickém jest jenom zřídka krystalován; habitus jedinců jest dílem 
brachy diagonálně sloupcový, dílem jsou obě brachydomata q (011) a n (012) 
v rovnováze s prismatem základním, tak že krystaly úplně se podobají 
M. Weibullovu 4 ) druhému typu krystalů z Vester-Silfbergu ve Švédsku. 
C lkem nalezeny na třech k měření způsobilých krystalech kasejovického 
arsenopyritu (důl Jakubský) pouze čtyři nej obyčejnější tvary. 
q (011) n (012) m (110) e (101). 
Měřené hodnoty úhlové dosti se shodují s vypočtenými z Arzruní-ova 
poměru poloos: 
a:b :c = 0-67726 : 1 : 1-18817. 
4 ) Uber die Krystallform und Constitution der Arsenkiese, Zeitsch. fur Kryst. 
XX., 1—20: tab. I. fig. 3. 
XIX. 
