Měřeno: 
Vypočteno: 
Hran 
m (110) : m' (1Í0) 
68° 23' 
68° 13' 
4 
: q (011) 
64 46 
64 35 y 2 
2 
:e (101) 
44 18 
44 0 
2 
n (012) : n f (0l2) 
62 14 
61 26 
4 
q (011) : q r (Oll) 
99 44 
99 50 
2. 
Shodu takovou jest nazvati dosti dobrou, uvážíme-li známé veliké 
kolísání úhlů na krystalech arsenopyritu. 
Kusový arsenopyrit jest na žilách dosti hojný. Jest obyčejné zrnitý 
nebo krátce stébelnatý, tu a tam s jednotlivými plochami krystalovými, 
vtroušen v žilném křemeni o sobě anebo těsně srostlý s pyritem. 
Větraje poskytuje kyz arsenový mimo jiné, neurčitelné druhotné 
hmoty i níže popsaný symplesit. 
Pyrrhotin 
náleží ke vzácnějším nerostům žil zlatonosných. Jsou to zrnka barvy 
bronzové, jež měří až 2—3 mm, vrostlá v křemeni žilném a někdy provázená 
molybdenitem nebo pyritem. 
Chalkopyrit. 
I kyz měděný vyskytuje se na kasejovických žilách jen velmi po- 
řídku; jest kusový, bud o sobě v malých zrníčkách v křemeni žilném 
vtroušený anebo s molybdenitem neb arsenopyritem srostlý. 
Antimonit. 
Na mýtině SSZ od Jakubky byl nalezen při pracich kutacích anti¬ 
monit, v podobě jemných jehliček zarostlý v křemeni žilném. Dokonalá 
štěpnost podle brachypinakoidu a záporný výsledek reakcí na olovo a 
vismut vylučují záměnu s některým vláknitým nerostem z výše uvedených 
,,šedých ruď‘. O antimonitu z kasej ovických žil zmiňuje se již J. L. 
Bar viř. 5 ) 
Molybdenit. 
Dosti hojným minerálem žil zlatonosných jest molybdenit, jenž se 
vyskytuje vesměs v šestibokých tabulkách až 3 mm širokých, po stranách 
omezených plochami zcela nedokonalými; barva, měkkost a ohebnost 
umožňují nerost bez rozmýšlení poznati. Tabulky a šupinky molybdeni¬ 
tové jsou do křemene vrostlé jednotlivě nebo v proužcích, často srostlé 
s nagyagitem, pyritem, ryzím zlatém anebo muskovitem. Též mikrosko- 
5 ) O výskytu zla ta na některých důležitějších naleziskách českých, Věstník 
král. čes. spol. nauk 1896 č. XXXIV., str. 71 pod čarou. 
XIX. 
