35 
zřídka a v nepatrném množství (Skřípíce, jihozápadní náraziště v dole 
Jakubském). 
Zlato ryzí je sdruženo s nej různějšími rudami a často zřetelně sekun¬ 
dárně na nich vyloučeno (srovn. známé pokusy Liversidgeovy, Len- 
herovy 1 ) a j. o srážení zlata z jeho roztoků sloučeninami tellurovými 
a sirnými). V tomto případě lze pozorovati i na rudách počátky roz¬ 
kladu, ztrátu lesku, vznik okrů atd. Byly však nalezeny též průby, v nichž 
mikroskopem bylo pozorovati těsný srůst zlata s rudami zcela čerstvými, 
někdy v křemení uzavřenými: zlato zde tedy vzniklo současné s rudami 
sirnými a tellurovými . 
Vznik rudních minerálů na našich žilách spadá tudíž do poslední fase 
vyplňování jich a jest jej přičísti beze všech pochybností pochodům hydro- 
thermálním, jež samy byly vázány na massy žulové. Jak ukazuje hojná 
kataklasa a těsná souvislost rud s jejími produkty, byly přede vznikem 
rud dříve vytvořené části žil křemenných silně rozdrceny. Že horniny sou¬ 
sední při tom rovněž byly značně postiženy jak mechanickým tak i che¬ 
mickým rozrušením, o tom svědčí jednak zjevy kataklasy v nich a úlomky 
jich uzavřené v žilném křemení, jednak Výskyt nerostů provázejících 
rudy: muško vitu, chloritu, rutilu a apatitu, jejichž hmota mohla býti 
zanesena do žil jenom z hornin, kterými prošly roztoky kovové hmoty 
přinášející na své cestě do žilných trhlin a které roztoky těmi byly pře¬ 
měněny; konečně svědčí o tom též úkazy zkřemenéní sousedních hornin, 
na mnoha místech pozorované. 
Měna obsahu a ryzosti zlata. 
Všecky seznamy průb vykazují silné kolísání jak v absolutních po¬ 
dílech zlata a stříbra, tak i ve vzájemném jich poměru, jenž se uvádí ja¬ 
kožto ,,ryzost" zlata. Přihlížíme-li tu k údajům o hloubkách a střídách, 
kde byly brány průby, nevidíme ze seznamů nijakou závislost měny ob¬ 
sahu a ryzosti na hloubce, na mocnosti žíly; rovněž nepřibývá ani neubývá 
zlata pravidelně podél směru žil. Kolísání obsahu zlata a stříbra jest tedy 
v dosavad odkryté části zlatonosných výskytů úplně nepravidelné a závisí 
na převaze nebo ubývání bohatých rud (nagyagitu, zlatonosného pyritu) 
i ryzího zlata ve značně složité a variabilní směsi rud. 
Ovšem i v tomto směru konečného objasnění poměru možno dosíci 
jenom rozsáhlejšími a daleko hlouběji hnanými pracemi kutacími nežli 
jsou dosavadní. 
Ů Z novější literatury o těchto chemických pochodech v. zvláště 
V. Lenher: Some observations on the tcllurides, Econ. Geol. IV. (1609). 
544 — 564. Týž, The transportation and deposition of gold in nátuře, tamtéž 
VII (1912), 744-750. W. L. Emmons, The Journal of Geology XIX (1911), 
15—46, pak ve známých velkých dílech C. R. 'v'a[n Hisea (A treatise on 
metamorphisme) a F. W. Cl ar ke a (The data of geochemistry). 
3* 
XIX. 
