39 
středočeských, geologicky souvislých s našimi, uvádíme Krásnou horu 
a Milešov i akcessorický výskyt antimonitu u Jílového, jenž námi byl 
potvrzen na exempláři zlata z Musea pražského, když nález nagyagitu 
u Kasejovic dával se domnívati, že i v Jílovém mohl by vězeti tellurid 
mezi šedými rudami sirnými ; 14 ) ten však v Jílovém dosavad nebyl do¬ 
kázán. 
Sdružení wolframitu se zlatém jest nové pro žíly zlatonosné, sou¬ 
vislé s žulou středočeskou. Ježto zde není mimo nepatrné podíly turma- 
linu (i apatitu) jiných produktů granitické pneumatolysy, a též zkřemenění 
sousedních hornin nedosahuje té intensity jako při žilách cínovcových a 
i některých zlatonosných (Roudný, Berezovsk a j.), nelze v samotném 
výskytu wolframitu spatřovati důkazu pro silnou účast pneumatolysy 
při vyplňování žil; můžemeť i pro sdružení Au-W připomenouti řadu 
analogních dokladů, jako Pontgibaud ve Francii, dále Black Hills v Jižní 
Dakotě, 15 ) kde se vyskytuje wolframit na tellur obsahujících žilách křemene 
zlatonosného v takovém množství, že stojí za dobývání; pak Boulder 
Co. v Coloradě, kde sice žíly wolframitové, jež poskytují asi třetinu 
světové produkce wolframu, v největším počtu případů jsou místně od¬ 
děleny od zlatonosných žil s rudami tellurovými, ale přece na některých 
místech nerostný obsah obojích žil se mísí; 16 ) též zlatonosné žíly v pohoří 
Alleghanském obsahují akcessorický wolframit a scheelit, rovněž na- 
cházívají se oba minerály, hlavně scheelit, na žilách tellurových rud 
v západní Austrálii i na samostatných žilách s nimi souvislých ; 17 ) konečné 
jest sdružen se zlatém wolframit v obvodu Cripple Creeku l8 ) a v Salino- 
v Britské Kolumbii, 19 ) scheelit v Otago na Novém Zeelandě 20 ) a v Omai 
v Britské Guyaně. 21 ) Na prvém a posledním z těchto míst vyškytají se 
i telluridy. 
Ačkoliv tedy nález wolframitu na kasejovických žilách je nevylučuje 
z rozsahu nej rozšířenějšího typu žil křemene zlatonosného, přece má svůj 
14 ) B a r v í ř, Úvahy. . něm. vyd. (1906) str. 112, pod čarou 5 ) 6 ). 
15 ) F. G o n n a r d, Sur les minérais aurifěres de Pontgibaud, Bull. scc. 
miner. fran 9 . 1886 (IX), 243—4; Cl. O’H a r r a, The minerál wealth of the 
Black Hills, South Dakota School of Mineš Bulletin Nr. 6 (1902), zvi. str. 71—75. 
16 ) W. L i n d g r e n, 1. c. (6); R. D. G e o r g e, ref. v Neues Jahrb. fíir 
Miner. etc. 1910, 409—411. 
17 ) E. S. S i m p s o n and C h. G. G i b s o n, The distribution and 
occurrence of the baser metals in Western Australia, Bullet. of the W. A. Geol. 
Surv. Nr. 30 (1907). 
18 ) W. L i n d g r e n and F. L. R a n s o m e, Geology and gold deposits 
of the Cripple Creek District, Colorado, U. S. Geol. Surv., Profess. pap. 54 (1906). 
19 ) T. L. W a 1 k e r, A review of the minerals tungstite and meymacite, 
Amer. Journ. Sci. 1908 { 25 ), 305—308. 
20 ) J. Mackintosh Bell, Economic Geology of New Zealand, Econ. 
Geol. I. (1906), 735—750. 
21 ) E. E. L u n g w i t z, Ober die regionalen Veránderungen der Gold- 
lagerstátten, inaug. dissert. Rostock 1899. 
XIX. 
