40 
význam jako jeden z momentů, ne zcela nepatrných počtem, které v nich 
připomínají žíly cínovcové 22 ) a zvláště silně se akcentuje výskytem wolf¬ 
ramitu (i molybdenitu) původ rudního obsahu ze žuly. Nebude bez zají¬ 
mavosti na tomto místě připomenouti nálezy scheelitu v Příbrami, jež 
doplněny byvše konstatováním kassiteritu v příbramském křemení rudo- 
nosném, naznačují možnost, že i výplně žil příbramských pocházejí z mag¬ 
matu žulového. 23 ) 
Telluru zdá se v žilách našeho území od východu k západu přibývati, 
ale ani v dolech kasejovických není tellurid hlavní rudou, aspoň ne ve 
hloubkách dosavad dosažených: pokus u Kruppa provedený, o němž 
jsme svrchu podali zprávu, ukázal, že více nežli polovina zlata v surové 
rudě jest amalgamovatelná. Jak známo, výskyt telluridů zlata a stříbra 
na daleko největším počtu nalezišť jest vázán na třetihorní vyvřeliny, 
a sám prvek tellur byl objeven nejprve na takovýchto lokalitách. Jest to 
především uherskosibíňské Rudohoří a západní státy Unie Severoamerické 
s proslulými svými nalezišti, ze kterých zvláště Cripple Creek jest znám 
jako jedno z nej vydatnějších zlatonosných ložisk světa. Ale výskyt tellu¬ 
ridů zlata a stříbra nikterak není vázán jedině na mladé vyvřeliny rázu 
pacifického. 21 ) Jiný z nej bohatších obvodů zlatonosných, západoaustralský 
s nalezišti Kalgoorlie a Coolgardie i j. 25 ), obsahuje veliké spousty rud tellu- 
rových v basických hlubinných vyvřelinách geologicky velmi starých, 
silně metamorf ováných, bez jakéhokoli vztahu k vy vřelým horninám 
mladším, a též v podrobnostech některých (společný výskyt zlata s wolf¬ 
ramem a j.) jeví souhlas s územím naším, ačkoliv geologický obraz západo- 
australských ložisk zlatonosných podstatně se liší od středočeských. 
Bližší jest analogie paragenetická mezi kasejovickým obvodem a. 
dvěma severoamerickými skupinami výskytů, totiž se žilami v pohoří 
22 ) Srovn. na př. Pošepného Goldvorkommen Bóhmens na str. 254, 
257_261, 269 a j. o souvislosti výskytů zlata a cínu v horách Krušných; též Laube, 
Geologie des bóhm. Erzgebirges 1. 103 (1876). 
23 ) A. H. y Neues vom Příbramer Erzbergbau, Ósterr. Zeitsch. fůr Berg- 
und Húttenwesen 1906, č. 10. A. H. a F. S., O rudonosném křemení příbramském. 
Rozpravy Č. A. 1910 č. 27. 
24 ) Mimo citované již práce G. F. B e c k e r a, Cl. O’ H a r r y, H. W. 
Turnéra, W. Lindgrena aj. o severoamerických ložiskách zlatonosných 
srovn. o rozšíření a associacích tellurových rud zvláště instruktivní článek J. F. 
Kempa, Geological occurrence and associates of the telluride gold ores, Minerál 
Industry 1897, str. 295—320, téhož autora knihu v několika vydáních vyšlou The ore 
deposits of the United States and Canada, J. Malcolm-Maclarena Gold: 
its geological occurrence and geographical distribution, London 1908, konečně ovšem 
i velká díla o rudních ložiskách, A. W. Stelznera a A. Bergeata Die 
Erzlagerstátten (1904—6) aL. de Launaye Traité des gites minéraux et mé- 
tallifěres (1912—13). ! 
25 ) Na obdobu mezi naším územím a rovněž tellur obsahujícím i geologicky 
starým západoaustralským poukázal nejprve J. L. Barvíř (Hornické a hutnické 
listy 1906, str. 110.). 
XIX. 
