41 
Alleghanském ve státech Georgii a Severní Karolíně, i v horách Black Hills 
v Jižní Dakotě; jednak jest to závislost na předtřetihorních intrusivních 
horninách žulo vitých, jednak více akcessorický ráz výskytu telluru i sdru¬ 
žení zlata s nerosty je provázejícími (na prvých nalezištích s různými 
nerosty obsahujícími wolfram a vismut, v Black Hills s wolframitem). 
Též žíly křemene zlatonosného v Kalifornii, které rovněž jsou geneticky 
závislý na intrusivním žulovitém dioritu (stáří jurského nebo časně kří¬ 
dového), obsahují tu a tam malé podíly telluridů. 
Paragenese žilovin v našem obvodě jest charakterisována vůči jiným 
žilám křemene zlatonosného jednak nepřítomností barytu, fluoritu a zeo- 
lithů i téměř úplným nedostatkem uhličitanů, jednak výskytem minerálů, 
o jejichž původu z rozložených hornin silikátových sotva lze pochybovati: 
jsou to muskovit, chlorit a rutil (turmalinu a apatitu jest příliš málo, než 
aby zde k nim mohlo býti přihlíženo). I pro tuto associaci lze uvésti četné 
analogické doklady z jiných oblastí zlatonosných, ale to nutno zdurazniti, 
že zvláště výsky; muško vitu u nás ^naznačuje přechodu žil křemenných 
v aplitické horniny žilné, jaký novější dobou konstatoval nej výrazněji 
vyvinut J. E. Spurr 26 ) z Aljašky a Nevad}/. 
Pro posouzení vzniku výplně žilné plynou z dosavadních pozorován 
hlavně tyto význačnější momenty: 
chybějí typické produkty pneumatolysy i nerosty, k jejichž vzniku 
jest za nutný pokládán značný tlak; 
zlato se vyskytuje dílem v rudách, dílem jako ryzí kov, a to i v tomto 
případě z části primární,vyloučené současně s rudami sirnými a tellurovými; 
vznik křemene z největší části dál se před vznikem rud; 
mimo křemen účastní se složení výplní jako žilo viny nerosty, jež 
vídáme jako druhotné součástky hornin. 
Rudy se vylučovaly tudíž beze vší pochybnosti z vodných roztoků , 
jež byly thermálními průvodními zjevy a dozvuky žulových erupcí; tyto 
na cestě do trhlin žilných rozkládaly silikátové horniny (ruly, žuly) a 
z jejich hmoty pak vyloučily muskovit a chlorit. Kovový obsah žil pochází 
zajisté z magmatu žulového a mohl býti právě tak dobře direktně trans¬ 
portován roztoky vystupujícími do trhlin žilných jako nejprve utuhnouti 
primárně ve hlouběji ležících částech žuly, pak za vysokých temperatur 
z těchto býti vyloužen a do trhlin zanesen; a pravděpodobně též vskutku 
nebyly tyto okolnosti na všech místech stejné. Na laterální sekreci při 
obyčejné teplotě vykonávanou vodami povrchovými, jež by měly svůj 
chemický obsah z obyčejného větrání hornin, možno při kasejovických 
žilách mysliti právě tak málo jako při tak četných jiných, o nichž byly 
vedeny podrobné diskusse o těchto otázkách. 
2<J ) A theory of ore deposition, Econ. Geol. II. (1907), 781—795; The Southern 
Klondike District, Esmeralda County, Nevada, tamtéž I. (1906), 969—382. 
XIX. 
