3 
Ovšem jsou studia tato teprve v počátcích. Na poli rostlinné fysio- 
logie zaznamenati sluší četné práce Palladina a jeho školy, jež zmíněným 
způsobem studují pochod dýchání. Přes to však, že se jedná o směr badání 
zcela nový, bylo dosaženo již výsledků, které dovolují očekávati eruování 
poznatků základního významu. Palladin (1910, 731 seq.) 1 ) na př. po¬ 
mocí své methody analysy dýchacího pochodu zmrzlých rostlinných částí, 
jež jediné dovolují vysledovati činnost enzymů v pravém jich genru, je¬ 
likož jen po usmrcení buněk mohou fungovati tyto samostatně, nedirigo- 
vány „regulujícím principem' ‘, t. z v. živou plasmou (1. c. pag. 436) , 2 ) kon¬ 
statoval, že na dýchacích pochodech účastní se také peroxydasy; neboť 
narkotikum urethan deprimovalo dýchání zmrzlých etiolovaných prýtů od 
Vida Faba a souhlasně stanoveno v rostlinných částech touto látkou 
otrávených menší množství peroxydasy, než v pokusech kontrolních. 
Živé však části rostlinné dovedou si své peroxydasy chrániti (pg. 454), 
dokonce může se ob je viti stimulování dýchání v těchto partiích, na něž 
bylo jedy působeno. Toto zvýšení dýchání spočívá ale ve stupňovaném 
převádění dýchacích zymogenů v enzymy, které pak v průběhu dýchání 
bývají rozrušovány, spotřebovány (pag. 461). 
Téměř současně vynořily se rostlinné fysiologii nové problémy. Pod¬ 
níceny byly velkolepou theorií narkosy, již založili Overton a H. Meyer 
(Srovnej Overton 1901). 3 ) 
V krátkosti lze theorii Meyer-Overtonovu takto karakterisovati: 
Narkotiky jsou veškeré indifferentní látky, jež jsou rozpustný v t. z v. 
lipoidech, sloučeninách to, jež podobny jsouce svou fysikální povahou, 
konsistencí i rozpustností tukům (patří sem neutrální tuk a mastné kyse¬ 
liny, lipochromy, cholesterin a cholesterinové estery, fosfatidy, cerebrosidy 
a pod.) nacházejí se u ssavců v největším množství v centrálním nervovém 
systému mozku a míše, specielně v gangliových buňkách a jež dle domnění 
četných fysiologů tvoří t. zv. pokožní vrstvičku plasmatickou buněk 
(ti. zv. plasmodermu dle terminologie Lepe Skinovy, 4 ) t. j. tu periferní 
část protoplasmatu, která jeví selektivní permeabilitu). Mezi rozpustností 
různých látek v lipoidech a rychlostí, s jakou vnikají do buněk, objevují 
se zcela určité vztahy: látky snadno rozpustné v lipoidech pronikají rychle, 
x ) W. Palladin, Uber die Wirkung von Giften auf die Atmung lebender 
und abgetóteter Pflanzen, sowie auf Atmungsenzyme (Jahrbucher f. wissensch. Bot. 
1910, Bd. 47, pg. 431 seq.). 
2 ) ,,In getóteten Pflanzen beginnen die Enzyme unabhángig von einander 
und deshalb sinnlos zu wirken. Dies weist darauf hin, daB sie dem Protoplasma ge- 
genuber so zu sagen die Rolle eines untergeordneten Dienstpersonals spielen —“ 
3 ) E. Overton, Studien uber die Narkose, zugleich ein Beitrag zur 
allgemeinen Pharmakologie. Jena 1901. 
4 ) W. W. Lepeschkin, Zur Kenntnis der Plasmamembran I., II. 
(Berichte der deutschen botanischen Gesellschaft 1910, Bd. 28, pg. 91 u. 383 seq.). 
Týž, Zur Kenntnis der chemischen Zusammensetzung der Plasmamembran 
(Berichte 1911, Bd. 29, pg. 247 seq.). 
XX. 
1* 
