s 
(1911, pg. 80 seq.) přispívá k vytříbení názorů o chemické a fysiologické 
povaze povrchové vrstvičky plasmatické. Nalezl, že neutrální tuky jako 
triolein, ricinolein, linolein v koncentrovaných emulsích snižují povrchové 
napětí vody jen k hodnotě 0*68, dále však nikoli. To jest ale dle jeho 
jiných nálezů právě ona kritická tense, již plasmová kožka ještě snáší 
resp. ještě snésti může. A tak jsme stavěni před otázku, zda se neúčastní 
hlavně takovéto neutrální tuky, nenasycené triglyceridy, v povrchové 
vrstvičce na realisování normálního napětí v živých buňkách rostlinných, 
čímž by hypothesa Overtonova, dle níž lecithin a cholesterin jsou zde 
nahromaděny, musila býti modifikována. Tvoří pak zde asi dle Czapeka 
nikoli kontinuitní membránu, nýbrž koncentrované, kolloidními oleáty 
chráněné emulse, jež vznik svůj zde béřou v Gibbsově theoremu o sub¬ 
stancích povrchově silně aktivních. Částečky bílkovité se s nimi, jak se 
zdá, vystřídávají, aniž by docházelo ku tvoření kontinuitních bílkovinných 
vrstviček. Nejdeť u bílkovin snižování povrchového napětí hlouběji než 
pod 65 dyn, kdežto povrchové napětí plasmy obnáší dle měření Czape- 
kových ca 52 dyn. 
Kisch (1912, pg. 174 seq.) * 2 ) rozšířil platnost zákonů nalezených 
Czapekem na kryptogamy; a sice stanovil, že také na kvasinky počnou 
roztoky různých, povrchově působivých substancí vždycky toxicky pů- 
sobiti při té koncentraci, při které klesne její povrchové napětí pod určitou 
meznou hodnotu. Za indikátor označující moment, v němž buňky byly' 
poškozeny, osvědčila se exosmosa invertinu a ztráta klíčivosti Saccharo - 
my četa. Na rozdíl však od vyšších rostlin poškozovány byly trvale buňky 
kvasničné teprve tehdy, jestliže bylo povrchové napětí užitých látek 
nižší než polovina hodnoty tense voda — vzduch. Vůbec lze souditi, že 
i povrchové napětí živé plasmatické kožky buněk kvasničných, s nimiž se 
shodovalo též chování se mycelií různých plísní (Aspevgillus niger, Phyco - 
myces nitens a j.), odpovídá asi hodnotě 0*5. Z toho by ovšem následovalo, 
že v plasmodermě těchto mikroorganismů jsou obsaženy jiné, povrchově 
aktivnější látky než v buňkách vyšších rostlin. Mohly by to pak býti 
v tomto případě cholesterin a lecithin, jichžto emulse vykazují rovněž 
povrchové napětí 0*5 vzhledem k poměru -—-. 
vzduch 
Jaké poměry panují v pokožních vrstvičkách plasmatických u jiných 
kryptogam, event. jsou-li povrchová napětí protoplastů i vyšších rostlin 
veličinou stálou či mění-li se s fysiologickým stavem buňky, tyto velmi 
důležité pro fysiologii buňky otázky musí rozhodnouti teprve příští práce. 
Ruhland (1912, pg. 422) 2 ) zamítá náhledy Czapekovy a limine. 
Dle jeho mínění pouze bílkoviny tvoří pokožkové vrstvičky plasmatické 
9 Bruno Kisch, Uber die Oberfláchenspannung der lebenden Plasma- 
haut bei Hefe und Schimmelpilzen (Biochemische Zeitschrift, 1912, 40. Bd., pg. 152 seq.) 
2 ) W. Ruhland, Studien uber die Aufnahme von Kolloiden durch die 
pflanzliche Plasmahaut (Jahrbucher fiir wissensch. Bot. 1912, Bd. 51, pg. 376 seq.). 
XX. 
