10 
I. ČÁST. 
O vlivu jedů na fotosynthetickou assimilaci. 
Methodika. 
Pro účely referentovy, jež sledovaly vliv jedů na assimilaci, nebylo by 
bývalo vhodno užívati suchozemských fanerogam již z toho důvodu, že 
jen poměrně málo toxických substanci by se našlo, které ve způsobě par 
by mohly účinkovati. Za druhé stěží mohlo býti očekáváno, že budou 
tyto páry pronikati stejnoměrně do pletiv rostlinných, nikoli na př. po¬ 
mocí průduchů do zcela určitých ostrůvků pletivových, tedy lokálně a že 
vstup jejich do buněk pokusných rostlin bude okamžitý, čímž by byly 
vyloučeny zjevy pozvolného umírání i zjevy postmortální, jež by jinak 
mohly přivoditi eventuelně zvýšené dýchání anebo i vylučování kyslíku, 
jenž byl na určité substance jen ,,na polo“ vázán. Za třetí má většina 
suchozemských fanerogam vyvinut velmi komplikovaný systém inter- 
cellulárních prostor, systém., jehož zakládání a differencování jistě v zá- 
konnitých vztazích se děje ku přijímání a rozvádění fysiologicky důleži¬ 
tých plynů, o čemž bohužel doposud bližší údaje chybí; připomínám 
na př., že fysikální principy, jak že se uplatňují při diffusi průduchy nalezli 
Brown & Escombe, anebo jim podobné vůbec ještě nebyly přeneseny 
do fysiologické anatomie assimilačních systémů pletivných listů. Pří¬ 
tomnost však takovýchto zařízení v assimilačních orgánech jest nepří¬ 
jemnou stránkou pro experimentování, jelikož toto jest odkázáno na ana¬ 
lysu plynu vnějšího, rostlinné části obklopujícího prostředí, jehož změny 
nemusí podávati pravý obraz o celkové sekreci na př. assimilačního kyslíku, 
jelikož tento může zůstávati vázán z největší části v intercellulárech. 
Podává se zde tudíž toliko dvojí možnost: vžiti k experimentování sucho- 
zemské rostliny co možná jemné stavby, na př. Hymenophyllaceae , jsou-li 
ovšem k disposici, tenkolisté kapradiny (nesmějí ale míti kutikuly zvláštních 
chemických vlastností), anebo mechy resp. foliosní jatrovky, anebo užiti 
k pokusům rostlin vodních, kteréžto sice mají tolikéž dosti komplikovaný 
systém intercellulárů, při nichž však mechanismus vylučování plynů dík 
četným pracím do jisté míry jest již objasněn, takže dovoluje dosti dobře 
jednoznačné pokusné ovládání dotčených rostlin. Nad to umožňuje po¬ 
užití vodních rostlin dosti rychlé srovnávací prostudování účinku velmi 
četných jedů, což jmenovitě již z toho ohledu je důležito, že je potřebí 
mnohdy vycházeti při studiu se zcela určitého hlediska, takže se objeví 
často již na počátku reakce, zda náleží určitá látka do té či oné „kate¬ 
gorie" jedů; a jestliže jest možno kontrolovat i vliv jisté substance také 
na rostlině suchozemské, nabývá nález platnosti, jíž nelze mu jen beze 
všeho odepříti. 
XX 
