11 
Makrofysiologický resp. makrochemický postup analysy abnormní 
produkce plynové u zkoumaných suchozemských rostlin zavrhl referent 
z toho důvodu, že nezaručoval mu, pokud aspoň vypracována je příslušná 
methodika, dostatečné jemnosti, jaké jest potřebí, má-li celý postup reakce 
býti vysledován a z něho karakteristika inaktivace odvozena. Naproti 
tomu jest t. zv. Engelmannova methoda, stanovití vylučování kyslíku 
pomocí bakterií (1881, 1882, 1886) x ) pro tento účel zcela upotřebitelnou. 
Bakterie známých aěrotaktických vlastností chyceny byly ve vodě, v níž 
bylo necháno v nizoučké vrstvě tekutiny hniti několik semen hrachových. 
Po odočkování získána v čistých kulturách, jež vedeny byly na alkaliso- 
vaném masovém bouilloně-agaru, specie, jež jevila vlastnosti známého 
Flúggeova druhu Bacillus fluorescens liquefaciens 2 ) (t. j. gelatinu zte- 
kucující ,,Kurzstábchen“, jež do agaru secernují zelenavě fluoreskující 
žluté barvivo). Prospěšným se ukázalo, během práce občas přeočkováti 
bakterie z agaru na tekutý bouillon hrachový; kultury se osvěžily a ne- 
dostavovala se aěrotaktická ,,únava' ť . Před každou zkouškou na kyslík 
přeneseny bakterie z roztěru agarového ve větším množství do malé eprou- 
vetky se sterilní destillovanou vodou, v níž připravena z nich emulse. Této 
pak mlékovitě zakalené, přes to však jemně rozptýlené a ne příliš husté 
emulse užito jakožto media, s nímž zhotoven vaselinový praeparát. Uza¬ 
vřeny takto jak na světle, tak ve tmě přestaly se bakterie v několika minu¬ 
tách pohybovati a sice nejprve ve středu, posléze pak i při okrajích prae- 
parátu. Kol bubliny vzduchové naopak hemžily i nahromadovaly se tak 
dlouho, až byl její kyslík spotřebován. Na vylučování kyslíku z assimilu- 
jících resp. neassimilujících částí rostlinných vyzkoušeny byly bakterie na 
několika objektech: na vláknech Cladophory zelené i v zimě škrobem na¬ 
pěchované, na rozmnožovacích tělíscích od Blasia pusilla, na lístcích 
Chary a pod. Nejlepším objektem k assimilačním zkouškám objevily se 
lístky mechů některých, jmenovitě takových specií, jejichž lístky nemají 
obruby sestávající z příliš tlustostěnných a málo zelených buněk a které 
ve velikých chloroplastech jsous to vytvořovati hojnost škrobu. Z jatrovek 
druhy, jež vyznačují se intensivní zelení. Samo sebou se ovšem rozumí, že 
vyloučeny byly všecky druhy takové, jichžto lístky mají řásky nebo jsou 
v polovině spjaty. U druhů, jež mají listy kýlnaté, užito toliko mladých 
lístků, u nichž kýl nevystupuje tak nápadně. Ke zhotovení praeparátu 
Ů T h. W. Engelmann, Neus Methode zur Untersuchung der Sauer- 
stoffausscheidung pflanzlicher und thierischer Organismen. Botanische Zeitung, 
39. Jhrg., 1881, pg. 440 seq. 
Engelmann, Zur Biologie der Schizomycetcn. Tamt. 1882, 40. Jhg., 
pg. 320 seq. 
Engelmann, Uber Sauerstoffausscheidung von Pflanzenzellen im Mikro- 
spektrum, 1882, pg. 418 seq. 
Engelmann, Zur Kritik und Technik der Bakterienmethode. Tamt. 
1886, Jhg. 44, pg. 43 seq. 
2 ) J o h. S c h m i d t u. F r. W e i s, Die Bakt rien. 1902. 
XX 
