17 
Referent chtěl se blíže přesvědčiti o tom, jak budou se chovati různé 
mechy, budou-li pobytem v mediu, chovajícím množství uhlohydrátů, 
přinuceny kondensovati tyto v chloroplastech, aniž by se nacházely v opti¬ 
málních podmínkách assimilačních. Nechal je tedy ponořeny po pět dní 
v 15%ním roztoku saccharosy. Roztok byl časem obnovován, bakteriová 
emulse zhotovená v 15% saccharose jevila pohyb normální. Některé 
lístky pozorované nacházely se v souvislosti s lodyžkou, jiné isolovány: 
Mnium affine 
Catharinea undulata 
Plagiochila asplenoides 
Madotheca laevigata 
Pozorováno hned: 
Čilá assimilace 
Velmi čilá assimilace 
Čilá assimilace 
Žádná assimilace 
Po jedné hodině: 
Tolikéž. 
Žádná assimilace. 
Opakování pokusu přineslo podobný resultat, Madotheca neassimilovala 
(samozřejmě konána zkouška Engelmannova s lístky ležícími v emulsi 
bakteriové o téže koncentraci saccharosy). Jak chovají se lístky po delší 
době uzavřeny v praeparátech, nebylo sledováno, poněvadž mohly bakterie 
na př. na útraty cukru secernovati kyseliny a tím ochabovati ve svém po¬ 
hybu, což by bylo mohlo býti přičítáno inaktivaci assimilace. 
Jest nutno klásti si otázku: čím vysvětliti toto odchylné chování 
jatrovky? Rod Madotheca zdá se zaujímati zvláštní postavení jak mezi 
mechy tak i mezi jatrovkami, a sice obsahem vakuol buněk listových. 
Vlivem roztoků jodových černají tyto totiž velmi intensivně, jak referent již 
před několika lety pro Madotheca platyphylla i laevigata konstatoval a jak 
publikováno bylo Molischem (1911, pg. 490) *) o druhu Madotheca platy - 
bhylla. Také podobnost reagování této látky se substancí, jež objevuje se 
v buňkách pokožkových listů Saponaria officinalis , byla referentovi již 
lelší dobu známa. Molisch identifikuje nyní tuto látku, třebaže pouze 
ia základě mikrochemických reakcí, s glykosidem tímto saponarinem. 
-átky podobné u jatrovek ani frondosních ani foliosních neshledal. (Re- 
erent shledal však, že také elaioplasty od Calypogeia trichomanis, a sice 
ak modré, tak bezbarvé, jodem Černají. Zdali se jedná o látku totožnou 
e saponarinem Madothecy, referent blíže nestudoval.) Nicméně nestojí 
\ladotheca po této stránce úplně isolována, jak mylně Molisch se do¬ 
mnívá. Jestliže vystaví se listy jiných jatrovek, na př. od Plagiochila 
splenoides a Mastigobryum trilobatum vlivu kysličníku vodičitého, objeví 
e ve starších lístcích lodyžních Plagiochily hnědé, v mladých červeno- 
mědé, na centrální vakuolu lokalisované zabarvení, u Mastigobryum 
'ak barvy violetově hnědé. Koncentrace kysličníku vodičitého, jichž 
žito, byly 0-3, 0*012 i 0*03%. Zjev dostaví se u obou jatrovek půso¬ 
bí 111 tříprocentního H 2 0 2 po 12ti hodinách, působením Gtiprocent- 
9 H. Molisch, Ober das Vorkommen von Saponarin bei einem Lebermoos 
Madotheca platyphylla). Berichte der deutschen botanischen Gesellschaft, Jhg. 29, 
g. 487 seq. 
Rozpravy : Roř. XXII. Tř. II. Č. 23. 2 
XX. 
