69 
vuje cyanid draselnatý. Snad se přiblíží účin jich ve způsobě par způsobu 
jeho působení. V žádném však případě nebylo možno v pokusech referen¬ 
tových činiti srovnání s touto látkou. 
Aldehydy. 
Zkoušen formaldehyd a paraldehyd, obě látky velmi jedovaté (paral- 
dehydu půlprocentní roztoky usmrcují pulce ve 2—3 hodinách, Overton 
pag. 107). U první substance mohla by padati při pokusech o assimilaci 
rostlin na váhu jeho schopnost snadno se polymerisovati (formosa!), 
stáváť se, jmenovitě novějšími pracemi, stále více a více podezřelým, zda 
nehraje důležitou roli při fotosynthetické assimilaci (Baeyer). S tohoto 
stanoviska zkoušel toxický vliv na assimilující rostliny také Treboux (1. c. 
pg. 73), pracuje s velmi slabými roztoky. Postupuje v podobném směru 
nalezl Grafe 1 ) (1911, pg. 122), že v podobě par je formaldehyd snášen 
beze všeho poškození v daleko větších koncentracích než se ukazuje 
u vodních rostlin. Neboť Elodea snesla 0*0005% HCOH zcela dobře, 
kdežto pokusné rostliny Grafeovy (klíční rostliny od Phaseolus vul- 
garis) snášely ještě 0*04%, tedy 80tinásobné kvantum jedu. 
Při pokusech referentových jednalo se ovšem o to, vyvolati alde¬ 
hydem inaktivaci assimilační, velmi slaboučkých koncentrací tedy nemohlo 
býti užíváno. Nad to, jak se zdá, jest působení této látky nikoli jedno¬ 
značné. Vzbuzovaly tudíž tyto pokusy zvláštní zájem referentův. 
Se stanoviska methodiky dlužno vytknouti, že formaldehyd vniká 
v rostlinné objekty nadobyčej rychle. Paraldehyd (C 6 H 12 0 3 ), v nějž jak 
známo snadno se polymerisuje acetaldehyd, rozpouští se naproti tomu ve 
vodě nesnadno. 
Pokus 72. 
0-013% HCHO, Elodea, t. Tp. = 21-9° C, Tr. = 22-2° C. 
Po 18", za V/ 12—16 bubl. dosti malých. 
Po vnoření do formaldehydu bubliny vycházejí 
po 35", za 7/: 17, 16, 17, 14 
„ 5' : 10, 9, 8, 7, 6, 4, 3 
„ 7' : 1, 1, 
„ 8' : 0, 0, 0. 
Po 12' exemplář přenesen do původní vody, bubl. 
po 23", za 7/: 9, 8, 6 
„ 2' : 6, 6 
„ 4' : 7, 7 
„ 8' : 12, 12 
,,15' : 12, 13, 12 (stejné velikosti s původními) 
„ 22' : 9, 9 
„ 33' : 8, 8 
__ „ 38' : 7, 7, 7, 7. 
x ) Viktor Grafe, Die biochemische Seite der Kohlensáure-Assimilation 
durch die grůne Pflanze (Biochemische Zeitschrift 1911, 32. Bd., pg. 114 seq.). 
XX. 
