81 
jeho byl pouze vnější, totiž absorbce kyslíku z odstálá vody k oxydování 
jeho, pak by se byl musil dostaviti po přenesení do původní, odstálé vody 
náhle plný počet bublin kyslíkových, jako v pokusech s hydrochinonem, 
>*a 2 S0 3 etc. Vskutku však ani v pokusech se sirovodíkem v odstálé vodě 
z vodovodu se tak nedálo, ačkoliv zde jako ,,vedlejší účinek" mohlo absor¬ 
bování kyslíku z vody spolupůsobiti. Vyplývá tedy z těchto pokusů jediný 
závěr,, že působil H 2 S hlavně a v první řadě na ,,plasmu" assimilujících 
Elodeí. Pro jistotu učiněny však ještě zkoušky Engelmannovy. 
Pracováno většinou s lístky různých mechů, jež kladeny do roztoků 
destilované vody sirovodíkové s bakteriemi. Koncentrace této vyzkoušena, 
aby nejevila se v ní assimilace, nicméně, aby pohyb bakterií jí nebyl ni¬ 
kterak zdržován. Ve prázdných praeparátech, t. j. s pouhými bakteriemi 
stanoveno, jak brzy přestává pohyb jejich v uzavřených vaselinou i v ne¬ 
uzavřených, s H 2 S i bez něho. Po několika minutách během nichž po 
zatmění mohlo býti souzeno, že bakterie vyčerpaly kyslík, osvětleny prae- 
paráty s lístky a stanovena míra assimilace dle pohybu jejich. Po čase 
lístky vyňaty z praeparátů, opláknuty destilovanou vodou a pomocí bakterií 
v čisté vodě zkoumány opět během delší doby na průběh i kvalitu assi¬ 
milace. 
Na zkoušku ponechány nejprve lístky od Mnium affine a Mastigo- 
bryum po delší čas v koncentrované vodě sirovodíkové za účelem pozoro¬ 
vání, nebudou-li působiti koncentrovanější roztoky škodlivě na jejich 
buňky. Po zatmění a osvětlení praeparátů nedostavil se však pohyb bakterií 
ani po 1 hodině. Lístky dobře plasmolysovatelné. Po 24 hodinách působení 
úrovodíku odumřely některé lístky Mnia, jiné zůstaly na živu; totéž 
a Mastigobryum. V sirovodíkové vodě koncentrace 1 H 2 S : 20 H 2 0 nedo¬ 
stavila se po té assimilace. Byly-li však lístky opláknuty, tu v destilované 
vodě s bakteriemi objevila se slabá assimilace. 
Poškození lístků Mnia sirovodíkem sotva bylo způsobeno změnami 
ve struktuře plasmy. Neboť ani vláknité struktury, které se objevují 
7 buňkách mechových působením plasmolytik a které z valné části 
>tojí v souvislosti s mezibuněčnými plasmodesmy, neobjevily se po pů¬ 
sobení H 2 S příliš deformovány. 
Probíhají totiž stěnami buněčnými lístků mechů i jatrovek plasmo- 
lesmy velmi četné a většinou ne příliš jemné. Krásným objektem k leh¬ 
kému dokázání jich jest rod Madotheca : přidá-li se ku dobře vyrostlým 
ístkům jodjodkalium složení 0-5 g JK, 1 g J, 75 ccm H 2 0, tu objeví se 
7 buňkách tmavomodře zbarvených stěna protkána obloukovitě množstvím 
emných, ale přes to i strukturu jevících nitek, jež zdají se probíhati ve 
étším množství od určitého místa, jakéhosi temene obliny protoplastové, 
ež přikládá se k určitému místu stěny buněčné. Následkem toho pak, že 
>d tohoto místa ku přihrádce se rozbíhají (při nejmenším aspoň jest 
>růběh jejich jistě nerovný), podobají se shluky jejich mohutným phragmo- 
Roz pravý: Roč. XXII. Tř. II. Č. 20. 
XX. 
6 
