83 
v plasmodesmech příčinou toho, že jodem se dosti intensivně barví a stá¬ 
vají se patrnými. (U ostatních mechů jest je viděti v živých praeparátech 
bez barvení jen jakožto krátké tenké spojky, probíhající na optickém 
řezu v jakýchsi žlábcích, t. j. perforacích membrány, jak Kienitz- 
Gerloff udává; nelze však pozorovati vztahy jejich k protoplastům.) 
Nechá-li se jodjodkalium v řežích poněkud zaschnouti, objevují se po¬ 
dobným způsobem plasmodesmy také v endospermu semen Strychnos 
Nux vomica. Také u rodu Calypogeia lze zjistiti podobným způsobem. 
Obr. 3. 
ač ne tak pěkně jako u rodu Madotheky, přítomnost plasmodesmů v listo¬ 
vých buňkách. Jest potřebí jenom ponechat i lodyžky asi 1 hodinu v kon¬ 
centrovaném roztoku Na 2 C0 3 za 53° C a barvit i pak lístky silným jod- 
jodkaliem. 1 ) Bylo již řečeno, že elaioplasty listové tohoto rodu jodem 
černají, takže se zdá, že obsahují látku podobnou glykosidu Madothecy. 
Usmrtí-li se listy roztokem sody, rozpust i se asi elaioplasty tyto a obsah 
jejich rozptýlí se očividně po buňce. Vskutku objeví se po té při immersi 
plasmodesmy většinou hnědě jodem zbarvené a časem hnědé sraženiny 
v průběhů svém projevující. Ani zde nezdají se plasmodesmy tyto býti 
orgány příliš jemnými. U Masligobrya objevuji se po užití téže methody 
jen velmi nezřetelně. 
Plasmolysují-li se nyní buňky mechové (dobrého výsledku možno do- 
sáhnouti u skleníkového materiálu Mnium affine pomocí 10% KN0 3 , 
Plagiochila asplenioides žádá 18%, Mastigobrium a Madotheca 25% KN0 3 ), 
2 ) Nálezy plasmodesmů pomocí jodjodkalia učiněny na českém materiálu. 
6 * 
XX. 
