8 
vitých a ze zbytku po odehnání alkoholu a zahuštění na syrup sražen fenyl- 
hydrazon fukosy. Tento vyčištěn krystallisací ze slabě zředěného acetonu 
a rozložen pak vypočteným množstvím benzaldehydu za varu. Resultující 
fukosa jevila (oc) D 20 = — 70-65°, byla tudíž sdostatek čistá. 
1. Addice kyanovodíku na fukosu byla po prvé provedena před pěti 
lety Tollensem, 11 ) při tom však nebyly žádné produkty jako takové isolovány 
a rovněž zmiňují se autoři pouze o jediné kyselině fukohexonové. Na základě 
práce prvého z nás 12 ) bylo seznáno, že addicí kyanovodíkovou tvoří se 
z rhodeosy 2 epimerné amidy, jež oba byly isolovány. Ježto cukry rho-f 
deosa a fukosa jsou optickými protinožci, volili jsme u posledního cukru 
pokud možno tytéž podmínky pracovní. 
6 g nejčistší fukosy rozpuštěno ve 12 cm 3 studené vody, k roztoku; 
připuštěno 1-6 cm 3 66-5%ního kyanovodíku, přidána stopa ammoniaku 
a směs ponechána pak v klidu na světlém místě. Jest zajímavo, že bez pří¬ 
sady ammoniaku zůstávala směs reakční třeba několik hodin čirou, při- 
dána-li však třeba zcela malá jeho stopa, nastalo již během asi y 4 hodiny* 
hojné vylučování krystallického produktu addičního, jenž v podobě plochých 
destiček na způsob listů kapradinových seskupených pokrýval dno i stěny 
nádoby. Během šesti hodin vylučování produktu bylo ukončeno, nepři- 
bývaloť ho znatelně ani po uplynutí 12 hodin. Nyní vše promíseno a tuhá 
hmota odssáta od kapalné, promyta as 5 cm 3 vody a natřena pak na póro¬ 
vitý talíř k vysušení. Krystallické hmoty této získány celkem 3 g. Při za¬ 
hřívání chovala se as takto: při 175° nastávalo žloutnutí, při 200° jihnutí 
a při 212° bouřlivý rozklad a vývoj plynů. Vyvářením as desetinásobným 
množstvím ledové kyseliny octové stoupá b. t. na 220° a zůstává konstantní. 
Nazveme pro stručnost tuto látku a- a onu, jež v louzích matečných zůstává, 
p-. Zmíněné louhy matečné po vyloučení a-látky nevylučovaly dalším 
stáním již ničeho; zkoušeno tudíž vhodným nějakým činitelem něco z nich 
sraziti. To se podařilo. Po přidání as trojnásobného objemu alkoholu vy¬ 
loučila se z roztoku jemně krystallická, skorém práškovitá látka, jež po vy¬ 
sušení na desce pórovité při 176° tála. Bod tento se opakovaným rozpou¬ 
štěním ve vodě a srážením alkoholem neměnil. Jak z různého chování se 
k rozpustidlům patrno, jsou obě látky určitě různý: oc-látka je ve studená 
vodě nerozpustnou a rozpouští se (ovšem za zmýdelnění) teprve za varu 
kdežto p-produkt přesnadno je rozpuštěn již za chladu; ledová kyselina 
octová rozpouští p-látku rovněž za chladu, kdežto a- jest rozpustnou te¬ 
prve za varu a to velmi nepatrně. Alkohol ethylnatý, methylnatý, ethei 
a aceton nerozpouští žádnou z nich. 
2. Analysa produktů addičních. 
0-1585 g a-látky poskytlo spálením 0-2365 g C0 2 a 0-1030 g H 2 0, 
0-1630 g p-látky „ „ 0-2410 g C0 2 a 0-1085 g H 2 0. 
n ) Mayer-Tollens: B. B. 40 , 2434. 
12 ) Krauz: Rozpr. Č. Akad. XVIII., č. 45. — Ch. L. r. IV., 256. 
XXT. 
