16 
a-látka jest tudíž zaručeně čistým amidem, látka (3- pak odpovídá svým 
složením rovněž amidu. Jelikož není známo dosud, kterým kyselinám 
galaktoheptonovým jednotlivé amidy příslušejí, bylo nutno každou z nich 
zmýdelniti a resultujfcí kyseliny blíže karakterisovati. 
3. Zmýdelnéní u-amidu provedeno obvyklým způsobem prostřed¬ 
nictvím hydrátu barnatého. Ze soli barnaté uvolněna kyselina, jejíž roztok 
odpařen na lakton a ten pak byv povařen s ekvivalentním množstvím 
fenylhydrazinu a kyseliny octové převeden ve fenylhydrazid. Získána tak 
látka, jež odbarvena spodiem a překrystallována z horké vody, tvoří krásně 
lesklé jehličky při 226° konstantně tající. E. Fischer udává pro hy- 
drazid kyseliny a-galaktoheptonové b. t. 226°, pročež jest amid krystal- 
licky se vylučující amidem kyseliny Oi-galaktoheptonové. 
4. Zmýdelnéní fi-látky a příprava příslušného hydrazidu. 5 g (3-látky 
několikráte opakovaným srážením alkoholickým vyčištěné zmýdelněno 
známým způsobem a resultující kyselina opět převedena ve fenylhydrazid. 
Při tom se vyloučilo nejprve malé množství látky, jež svým bodem tání 
(226°) odpovídala hydrazidu kyseliny a-galaktoheptonové, což svědčí o tom, 
že v matečných louzích addičních nachází se směs obou amidů. I pokusili 
jsme se rozděliti některým vhodným rozpustidlem obě jmenované látky, 
což se nám však přese vše úsilí nepodařilo. Nebyloť lze nalézti rozpustidla, 
jímž by se dal a-amid od (3-amidu přesně odděliti. Zbývalo tudíž jen do- 
kázati, že ve směsi, již jsme nazvali (3-látkou, jest opravdu (3-amid obsažen. 
Že vskutku běží o amid, dokázáno analysou elementarnou. a dále že odpo¬ 
vídá značná jeho část příslušné kyselině (3-galaktoheptonové, jest zřejmo 
z toho, že louh matečný po vyloučení a-hydrazidu byv ledem ochlazen, 
vylučuje hojnost krystallické látky, jež několikanásobnou krystallisací 
z alkoholu jeví konstatní b. t. 185—186° souhlasně s hydrazidem (3-galakto- 
heptonovým, jenž E. Fischerem svého času byl popsán. 
Možno tudíž i zde s určitostí říci, že addice kyanovodíková vede ku 
dvěma epimerným amidům, z nichž a-amid byl karakterisován jakožto 
látka individualná, (3-isomer pak nepodařilo se dosud jako takový isolovati, 
neníť dosud prostředků k jeho oddělení. 
Souhrn. 
1. Při působení kyanovodíku na cukry řady pentosové, methyl- 
pentosové a hexosové vznikají vždy dva epimerné amidy aldonových ky¬ 
selin o atom uhlíkový bohatších než byl výchozí cukr. 
2. Krystallické amidy byly isolovány u arabinosy, fúkosy, rhodeosy, 
mannosy a galaktosy. 
a) Arabinosa poskytuje amid kyseliny /-glukonové, jenž přímo ze 
směsi reakční krystallicky se vylučuje, kdežto druhý, amid kyseliny Z-man- 
XXI. 
