2 
Toto štěpení nastává jednak vaříme-li zmíněná barviva s alkalickými 
louhy nebo s amoniakem, jednak také přidáme-li k jejich kyselému roztoku 
takové látky, s níž tetramethyldíaminoxanthon anebo xanthydrol tvoří 
těžko rozpustné soli, jako podvojné soli s chloridem zinečnatým, s kyse¬ 
linou chloroplatičitou a pikrovou. 
V téže práci upozornil jsem také na to, že se rosaminy, vzniklé 
z m-oxybenzaldehydů, alkalickými roztoky neštěpí, stejně jako dimethyl- 
p-aminorosamin známý z prací E. Noeltinga a P. Gerlingera. 
Z těchto výsledků vyvodil jsem domněnku, že rozdíl v chování se substitu¬ 
ovaných rosaminů k alkalickým roztokům hledati jest v různém umístění 
vazby chinonové, případně chinonimidové, totiž že u všech snadno štěpi- 
telných barvi v rosaminových jest volné jádro benzolové, jež nesouvisí 
s jádrem pyronovým, vázáno k methanovému uhlíku chinonovou vazbou, 
kdežto ostatní, proti alkaliím stálé rosaminy, mají chinonovou vazbu 
v jednom z jader vázaných k pyronovému jádru. 
Jest tedy rozdělovati barviva rosaminová ve dvě skupiny: 
a) Barviva stálá, jež se alkalickými roztoky, chloridem zinečnatým, 
kyselinou chloroplatičitou, pikrovou atd. neštěpí, na př. dimethyl-p-amino- 
rosamin (I). 
b) Barviva nestálá, jmenovanými činidly štěpitelná, na př. p-oxy- 
rosamin (II). 
N (CH 3 ) 2 
N (CH 
3/2 v 
\ 
so 3 h 
/ 
Protože v patentní literatuře popsáno jest mnoho různě substitu 
ováných rosaminů, jež odstíny nejen mezi sebou, ale také od pyroninů ne 
patrně se liší, bylo třeba se přesvědčiti, zdali z těchto barviv nenáležej 
snad některá k řadě rosaminů štěpitelných, které poskytují s chloriden 
XXII. 
