ROČNÍK XXII. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 23. 
0 mikrofotografickém zobrazování struktur živých 
mikrobů, zvláště jader bakterií, světlem ultraviolovým. 
Napsal prof. K. Kruis v Praze. 
(Se 6ti tabulkami.) 
(Předloženo 29. listopadu 1912.) 
Firmou Zeissovou v Jeně zaveden byl r. 1905 do obchodu mikro- 
íotografický přístroj, kterým lze dle návodu Dr. A. Kohlera (1) užiti 
ku zobrazování ultraviolového světla. Ačkoli uplynulo od té doby již 
8 let, není tato výtečná pomůcka — jak se mi zdá — posud dostatečně 
oceněna aneb alespoň ne dostatečně užívána. Chci proto v následujícím 
vypsati a docílenými obrázky illustrovati některé výsledky, k nimž jsem 
dospěl a při tom upozorniti na to, čeho jest dle mých zkušeností třeba 
šetřiti a k čemu jest zvláště přihlížeti, má-li býti toho, co ultraviolové 
světlo v mikrofotografii poskytnouti může, také skutečně dosaženo. 
Výhody, jež poskytuje mikrofotografické zobrazování světlem vi¬ 
ditelným. jsou s dostatek známy i oceňovány a byly již r. 1881 Robertem 
Kochem (1) ve zprávách říšského německého ústavu zdravotního 
jasně vytčeny. Předkládaje tu odborníkům řadu výborných mikrofoto- 
grafických obrázků bakterií, oddůvodňuje Koch důležitost mikro- 
fotografického zobrazování obšírnou úvahou, v níž dospívá posléze k tomuto 
úsudku: Kdo uveřejňuje výkresy předmětů svého mikrosko¬ 
pického bádání, ten nepřihlíží ku kritice, neboť výkres se zhotovuje bez¬ 
děčně již ve smyslu subjektivného názoru autora. Kdo ale uveřejňuje 
fotogram, ten se tím vzdává každého subjektivného působení ve zobrazení 
svého praeparatu, předkládá jaksi sám předmět svého bádání obecenstvu 
a připouští, aby toto bezprostředně s ním pozorování jeho sdílelo. Toto 
vědomí, že vyšetřovaný předmět, fotograficky rozmnožený, musí vě¬ 
deckému světu předložití, nutí mikroskopika, aby se o správnosti svého 
Rozpravy: Roč. XXII. Th II. Č. 23 . 
XXIII. T 
