4 
studií také o tuto otázku a uveřejnili několik mikrofotografií z ustálených 
a zbarvených praeparátů, obyčejnou methodou fotografickou získaných, 
kteroužto prací jsme se přihlásili ku straně těch, kteří jsou o existenci 
jader u bakterií přesvědčeni. Ale ani naše doklady, jako tak mnohé jiné 
před tím, nepřesvědčily zastance opáčného názoru o tom, co my jsme 
z našich praeparátů a obrázků vyčetli. 
Ultraviolové světlo jest mimo jiné charakterisováno také tím, že 
irnohé látky, jako na př. sklo, jež viditelné světlo propouštějí, jsou pro 
ultraviolové světlo nepropustný. A k těmto látkám patří, jak Kohler 
(1) ve své práci ukázal, také hmota jaderná. Fotografujeme-li praeparat 
s jádry, ustálený ale nezbarvený, světlem ultraviolovým, obdržíme mikro- 
fotografii, kterou lze viditelným světlem získat jen z praeparatu zbar¬ 
veného. Bylo tedy zřejmo, že, podařilo-li by se, získati snímek živých 
bakterií ultraviolovým světlem za maximálně možného zvětšení, ve 
kterém by se objevily útvary, jež by bylo lze po stránce morfologické 
za jádra prohlásiti, že by tím byla konečně otázka jader bakterií defi¬ 
nitivně rozluštěna; neboť výtky, které se posavadním dokladům činí, 
spočívají na možnosti resp. pravděpodobnosti artefaktů při fixaci a barvení 
vznikajících. *) 
Jakmile jsem se tedy seznámil s methodou Kohlerovou tak, 
že jsem dovedl poříditi si uspokojujících obrázků živých kvasinek, po¬ 
kusil jsem se o to, abych získal snímek živých bakterií. Než všechna 
moje námaha byla tehdy marna. Živé, nezbarvené bakterie zadržují 
totiž poměrně tak málo ultraviolového světla, ze obrázek, získaný fluores¬ 
kujícím světlem, ve které musí být světlo ultraviolové proměněno, aby 
se stalo viditelným, při zastavování praeparatu v obrazovou rovinu, nebyl 
jsem s to zrakem postihnouti. Marně jsem se tedy namáhal a proto jsem 
se také posléze vzdal naděje, že se mi podaří živé, nezbarvené bakterie 
ultraviolovým světlem zobraziti. 
Před 2 léty pracoval docent oděsské university Dr. Andrej S a p ě h i n 
ve fysiologicko-botanickém ústavu prof. Dr. Bohumila Němce na 
zdejší české universitě a pozoroval tam karyokinetické dělení jader ma¬ 
teřských buněk výtrusných v tobolkách mechů za živa. Nabídl jsem se 
prof. Dr. Němcovi, že se pokusím dotčené mitotické figury za živa 
ultraviolovým světlem zachytiti a získal jsem tak skutečně velmi uspo¬ 
kojivé obrázky, na kterých byly mnohé věci dokonaleji podány, než jak 
je bylo lze přímým pozorováním v drobnohledu vystihnouti. 
Tím byla ve mně znovu vzbuzena touha, abych se přece ještě jednou 
pokusil o mikrofotografii živých bakterií. Poněvadž to obyčejným po¬ 
stupem nešlo, napadlo mi pokusit i se o to pomocí indikátoru a nej vhod¬ 
nějším indikátorem pro vyhledání obrazové roviny zdály se mi býti ustá- 
*) Na možný pokrok v bakteriologickém badání užitím ultraviolového světla 
ukázal r. 1907 také prof. Dr. E. Gotschlich. (1). 
XXIII. 
