7 
monochromatu, která byla před tím největší závadou Kóhlerovy 
methody, šlo-li o fotografování obtížných, ultraviolové světlo málo pohlcu¬ 
jících praeparatů. 
Vypíši nyní podrobněji, kterak jsem získal mikrofotografie, zobrazené 
na připojených tabulkách I. až V. 
K prvním pokusům o zobrazení živých bakterií užil jsem kultur 
rozmanitých druhů, jež jsem měl právě po ruce. 
Jest pochopitelno, že jsem přihlížel hlavně k bakteriím větších roz¬ 
měrů a tu se mi záhy zdál k účelům mým nej vhodnějším Bacillus mycoides 
ze sbírky Královy. Zastavoval jsem jej zprvu pomocí indikátoru, ale 
shledal jsem záhy, že je-li jednou tímto způsobem zjištěna obrazová rovina 
pro paprsky světla kadmiového (0, 275 f*), lze vyhledati pro zobrazení i jiná 
místa praeparatů, kde není indikujících tyčinek ustálených a zbarve¬ 
ných, ba že lze za použití natriového světla posléze zastaviti tohoto bacilla 
živého, nezbarveného i bez indikátoru v obrazové rovině paprsků světla 
kadmiového. 
Jako při obyčejné mikrofotografii viditelným světlem jest i při 
mikrofotografii ultraviolovým světlem jakost získaného obrázku v nej- 
přednější řadě závislou na jakosti praeparatů. Záleží tedy předem na 
tom, aby fotografován byl toliko praeparat co nejpeělivěji upravený. 
Fotografujeme-li bakterie, jde hlavně o to, aby byly umístěny jednotlivé 
buňky co možná v jedné rovinné výši vedle sebe i aby se nepřesahovaly; 
neboť jinak zobrazí se pro značnější aberraci hloubky, které se při velkém 
zvětšení vyhnout i nelze, jen jenotlivé části dotčených buněk ostře. 
Příprava takového praeparatů z živých buněk bakterií jest ovšem ne¬ 
snadnější, než jde-li o přípravu praeparatů z buněk ustálených a zbarvených. 
Při ustalo vání ukládají se jednotlivé buňky vysýcháním samy do téže 
vzdálenosti od plochy štítku, kdežto živé, v tekutině splývající buňky 
lze do téže výše srovnati jen užitím co možná nizounké vrstvy tekutiny 
a dosti značného tlaku.*) Za tím účelem užije se jen tak velká kapička 
živné tekutiny s bakteriemi, že i po značném přitlačení štítku na pod- 
ložnou destičku tato kapička z prostory pod štítkem nevystoupí. Ovšem 
jest pak třeba, aby byl hned na to štítek co nejrychleji proti vysýchání 
vaselinou uzavřen. Za takových podmínek jsem pozoroval Brownův 
molekulárný pohyb skoro jen u velmi malých a krátkých buněk, a to 
ne vždy. Ale jinak se to má s buňkami rojivými. Ty se i touto praeparací 
málokdy tak uklidní, aby bylo lze učiniti bezvadný snímek; než tu při¬ 
spívá k dobrému výsledku jiná, známá, velmi důležitá vlastnost ultra- 
violového světla, totiž zhoubný účinek jeho v životní energii bakterií. 
O té bylo již od četných badatelů uveřejněno mnoho a podrobných udaju. 
Připomínám jen obsáhlé práce prof. E. Her těla (1), které jsou zde 
*) Podobně si počínal také Stempell (1) při fotografování spor organismu 
Nosema bombycis. 
XXIII. 
