14 
dvojitou blánu buněčnou, ale i jádra, která u některých (zvláště nej- 
světlejších) obrazců spor se octla při fotografování v obrazové rovině* 
Obr. 6 jest mikrofotografie octového kvasidla, dle znaků kultury 
shodného s Bact. Kútzingianum a sice rovněž ve zvětšení 1:3000. 
Tímto obrazcem demonstruji, kterak jsem užil zbarvených bakterií 
jako indikátoru. Tmavé buňky v něm se nalézající byly na štítku vy¬ 
sušením ustáleny a pak zbarveny. Potom byl štítek opláchnut a byla 
jím přikryta drobná kapička vody, živé buňky téhož mikroba z mázdry i 
v sobě obsahující. Z těchto živých buněk, které jsou v obrazci světlé, 
jen tu a tam některá v praeparatu tak umístěna, že jádro se dostalo při¬ 
bližně ostře do obrazové roviny. V obrazci 6. jest to jen buňka uprostřed 
obrazu usadivší se mezi dvěma zbarvenými buňkami. Ale obrazec ten i 
demonstruje ještě jiný pozoruhodný zjev a k vůli tomu byl do tabulky 
zařaděn. Mezi zmíněnou živou buňkou s jádrem, uprostřed obrazce se . 
nalézající, a sousední, spodní, zbarvenou buňkou jest zřejmý tmavý pásek, i 
který již tvarem svým (uprostřed jest pásek zúžen) prozrazuje, že tu jde 
o ohybový zjev světla. Kdyby nebyla známa svrchu vypsaná úprava 
praeparatu, bylo by lze se domnívat i, že pásek ten jest plasmatickým ; 
spojením — plasmodesmou — obou v obrázku sousedících buněk. Možnost 
tato ale jest dle původu praeparatu naprosto vyloučena a proto dlužno 
za to míti, že onen pásek jest vytvořen ohybem světla. Byl jsem panem 
prof. Dr. Boh. Kučerou, jemuž jsem obrázek ten demonstroval, upo¬ 
zorněn, že zcela podobné zjevy ohybu světla jsou známy z badání astro¬ 
nomického na př. při přechodu Venuše přes desku sluneční, když do¬ 
stoupí Venuše skoro ku samému kraji slunce. 
Poněvadž ohybové zjevy musí při zobrazování bezbarvých hmot 
v mikrofotografii vedle absorpce nutně spolupůsobit i, nelze se bez užití 
úzkých clonek obejiti a jest proto třeba, aby při posuzování získaných 
obrázků k tomu bylo náležitě přihlíženo, jak to obr. 6. názorně dokládá. 
Obr. 7 jest rovněž Bacillus mycoides a sice mladá, živá buňka 
z bouillonu ve zvětšení 1:3000. 
Obr. 8 pak jest buňka mladé kultury velkého bacilla, dosud blíže 
neprozkoumaného, jejž ze žláz mladých pupenů topolových, kde se často 
vyskytuje, isoloval a mně daroval pan Dr. Vladimír Ulehla. Jest 
fotografován jako ostatní bakterie a reprodukován ve zvětšeni 1:3000. 
Ve střední buňce obrazu jest zcela zřejmě týž obraz počátečného dělení 
jádra karyosomového, jako u reprodukovaného B. mycoida. 
Obr. 9. a 10. na tabulce IV. jsou fotografie živých Beggiatoí (mě¬ 
řítko 1:3000) (B. alba?), jež p. Dr. Jaroslav Peklo v odpadní vodě 
j ednoho venkovského pivovaru nalezl a mně laskavě dodal. Komplikovaná 
a velice podrobná struktura plasmatického jich obsahu jakož i odlišnost 
jich sírných zrnéček jest zajisté pozoruhodná. Obrazce ty mají býti po¬ 
vzbuzujícím dokladem tomu, kdo by chtěl biologii mikroba toho pomocí 
Kohlerovy methody blíže studovati. 
XXIII. 
