Mez vlastního stínu při paralellním neb centrálném osvětlení ob¬ 
držíme vedeme-li vrcholem v styčného kužele světelný paprsek a tímto 
paprskem styčné roviny; body dotyku na základně kužele jsou body meze 
vlastního stínu. 
Srdcová plocha jakožto enveloppa koulí. 
Vepíšeme-li (obr. 11.) styčnému kuželi podél kruhového řezu kouli, 
iest střed této koule okamžitý střed kotálení co. Tato koule má s naší 
cyklidou-kotálnicí pomyslný kruh v nekonečnu jako dvojnou caru spo- 
43. 
Cj. 
léčný, mimo to daný kruhový řez, 
zbývající část jest tedy kružnice sou- 
mezná k předcházející. 
Naopak: 
Je-li dána základní kružnice k a 
na ní bod a, pak obaluje koule , jež 
prochází stále bodem a a jejíž střed o 
probíhá danou kružnici k , naši srdcovou 
plochu. Dvě soumezné koule se protí¬ 
nají v kružnici, jejíž půdorys jest na 
kolmici z bodu a k tečně v bodě ca. 
Středy těchto kružnic jsounakardioidě 
jakožto úpatnici základní kružnice. 
Považuj eme-li bod a za nulovou 
kouli, dospěli jsme patrně ku zvláštnímu případu vytvoření cyklidy, ktere 
uvažuje Darboux.* **) ) Plocha náleží též k plochám cyklickým a sice 
kanálovým. * *) 
Uvažujme ještě následující složený pohyb (obr. 13. a, b, c). 
*) Darboux: 1. c. pag. 154, pod čís. 4°). Srovnej též: Koenigs: Lt. 
pag. 121; naše plocha náleží tedy též k plochám anallagmatickým, rovněž tak vyse 
uvedené cykliky jsou křivky anallagmatické. 
**) Viz Encyklopádie der math. Wiss. R. v Lilienthal; Besondere 
Fláchen p 278-279. V tomto referátě jest též na str. 323 uvedena minimální plocha 
Schwarzova, též zpracována W. Thienemannera, jež jest yytvo ena 
prostorovými křivkami čtvrtého stupně; naše plocha patrně nem minimální. 
XXIV. 
