10 
avšak rozpouští se v roztoku rhodanidu ammonatého za přítomnosti kyše- | 
liny dusičné. Eder pokládá tento zbytek za subhaloid, který se nedá ani i 
kyselinou dusičnou ani sirnatanem sodnatým rozložiti, spojenému však 1 
působení látky jak stříbro tak i haloid rozpouštějící, jako je svrchu uve- j 
děný roztok, vzdoro váti nemůže. (18.) 
Vyvolávání těchto černých zrnéček, tvořících negativ (19.), počíná 
na zvláště jemných zárodcích, které se nacházejí v okolí tak. zv. východících í 
zrnek, ve vývojce se nerozpouštějicich. Vyvolávám nastane tehdy, když | 
ve vrstvě osvětlené a schopné vyvolávám nachází se vedle těchto zrnéček i 
ještě jiná, která se, nejspíše pochodem elektrolytickým, ve vývojce roz- | 
pustí a okamžitě opět na zá odcích jako černé zrno srazí. 
Přítomnost zárodků je nutná, aby vyvolávání nastalo a tyto zá- * 
rodky jsou latentní obraz. Při tomto vyvolávání tvoří materiál pro negativ i 
nezměněný bromid stříbrnatý. Púsobí-li se před vyvoláváním na desku ; 
nějakými reagenciemi, mohou tyto býti adsorbovány a působiti při vy- j 
volávání změny, které se dají někdy těžko kontrolovati. Proto užíváme 
v takových případech pro kontrollu ještě vyvolávání fysikálního , po prii ■ 
mámím ustalování. 
Bylo zjištěno, jak na jiném místě jsem již uvedl, že nezměněný 
bromid stříbrnatý se rozpouští v sirnatanu sodnatém, v ammoniaku a 
v jiných roztocích úplně beze stopy. Byl-li osvětlen, tedy se zárodky || 
nerozpustí a mohou přitahovati na sebe stříbro vyloučené in státu nascendi 
z roztoků obsahujících dusičnan stříbrnatý a nějakou redukující látku. 
Tím se obraz rovněž vyvolá a sice jak říkáme fysikálně. Tato reakce je 
pro latentní obraz velmi důležitá, neboť tím vymýtíme vedlejší vlivy); 
reagencií a podobné, které by mohly při chemickém vyvolávání rušivě 
působiti, neboť fysikálně vyvolá se obraz jen tehdy, jsou-li zárodky pií- ji 
tomny. i 
Weisz (20.) zkoušel fysikální vyvolávání na deskách prostých po-1 
jidla a našel, že jakožto zárodek, na kterém se stříbro sráží, může býti 
každá látka, tvořící se stříbrem pevné roztoky. Také zlato, platina, rhodium, 
iridium a sirník stříbrnatý mohou jako zárodky působiti. 
Chemické reagenc.e na latentní obraz můžeme rozděliti ve dvě hlavní 
skupiny: 
1. Reagencie, které částečné neb úplné latentní obraz ničí, ponecháva¬ 
jíce zpět nezměněný bromid stříbrnatý. Jak mnoho obraz se ničí, záleží, 
jednak na intensitě osvětlení, jednak na koncentraci, a na tom, jak dlouho 
dotyčné reagencie působily. Proto je nutno pracovati vždy kvantitativně, 
a nikoli jak dříve se to obyčejně dálo, vyvozovati z experimentů kvalita¬ 
tivních dalekosáhlé důsledky. Eder (21.) byl prvý, který toto ve své; 
již dříve zmíněné práci dokázal, jež byla mně vodítkem pro moje pozo r 
rování. 
Reagencie, které ničí latentní obraz, jsou především halogeny ' 
chlor, brom, jod —, které převádějí redukovaný bromid stříbrnatý v nor- 
XXVII. 
