6 
Vývoj mužské žlázy pohlavní jest stále rychlejší ještě i v té době, 
kdy již započala sekundární proliferace, základ to pro ženské pohlavní I 
produkty. Též vyvodící ústroje pohlavní ženské vyvíjejí se dále i v době, 
kdy prvotní proliferace, tvořící základ pro pohlavní produkty mužské, 
značnou měrou pokročila. Není tudíž zřetelným přímý vliv žláz pohlavních 
na vývoj cest vy vodících. Vývoj pohlavních cest vy vodících děje se u po¬ 
hlaví ženského úplně bez nějakého dokazatelného vlivu od žláz pohlavních. 
Poněvadž pak přece nutno za to míti, že jakési vztahy existují 
mezi vývojem žláz pohlavních a ostatních částí pohlavních orgánů, tu ; 
nutno podle uvedených nálezů za to míti, že vlivy ty nejsou jediné kau- 
sální. V celé organisaci jednotlivce jest velké množství možností a naho- < 
dilostí, které též jsou nebo býti mohou značného významu za různých 
fásí vývoje. Mezi nimi jsou i takové, které jsou čistě jen lokálního vý¬ 
znamu, které však v následcích mohou se státi značně důležitými. 
Jest možno si mysleti, že na př. změny cirkulace krevní v základu 
žlázy pohlavní, byť trvaly jen krátkou dobu, mohou způsobiti neb býti 
příčinou značných změn za dalšího vývoje. Takové vztahy nespadají 
ovšem pod záhlaví korelativních, funkcionelních vztahů. 
Co pak se týká nadledviny, tu dlužno u tohoto orgánu bráti ohled 
též na jeho vztahy k sympathickému nervstvu. 
Zkoumáme-li genetické vztahy mezi nadledvinou a sympathickým 
nervstvem, tu shledáme, že nervstvo sympathické vchází velice pozdě ve 
přímé vztahy s nadledvinou. 
U embryí člověčích není nijakých dokazatelných vztahů morfolo- 
gických mezi nadledvinou a nervstvem sympathickým ještě ani v té době, 
kdy oddělila se nadledvina netoliko od epithelu coelomového, nýbrž též 
od oněch pruhů epitheliálních ve žlázách pohlavních, které vzaly původ 
z prvotní proliferace. 
U embrya 13*5 mm dl. jest nadledvina koncentricky uspořádaným 
mesenchymem učiněn začátek ku ohraničení proti okolí. V této době 
nevniká do nadledviny žádný snopec nervstva sympathického. To lze 
viděti teprv u embrya 14*5 mm dl. U tohoto jest nadledvina proti okolí 
úplně určitě ohraničená a tu lze pozorovati, že některé skupinky buněk 
sympathiku uloženy jsou až mezi nej povrchnějšími skupinami buněk epi¬ 
theliálních nadledviny. M a r c h a n d (1. c.) kreslí v obr. 12. a 13. Tab.. 
XIX. vnikání sympathiku do nadledviny od embrya člověčího ze 7.-8. 
týdnu. 
Z uvedeného lze prozatím jen to na podkladě vývojovém usuzovati, 
že lze direktní funkcionelní vztahy jen tam dokázati, kde jedná se o orgány 
geneticky těsně při sobě stojící. Ony zjevy, které jsou podmíněny nějakým 
omezením sympathiku v jeho vývoji, budou moci působiti funkcionelními 
vztahy na nadledvinu teprv v druhé řadě a tytéž vztahy mohou býti mezi 
omezením vývoje nadledviny na sympathicus. 
XXX. 
