11 
III. Urychlení redukce dusičné kyseliny kyselinou molybdenovou. 
Za současné přítomnosti kyseliny molybdenové není podobně, jako 
za použití silně koncentrovaného roztoku chloridu železnatého, rozdíl 
výsledků při destillaci bez předcházejícího mírného zahřívání a při destil- 
laci po jistém prodlení ve vroucí vodní lázni příliš značný. 
Působí tudíž kyselina molybdenová, a to již v dosti nepatrném množství 
(viz tabulku s výsledky kvantitativního určováni KN0 3 ) tak, jakoby se pra¬ 
covalo s roztokem železnatým daleko koncentrovanějším než ve skutečnosti. 
To opravňuje k úsudku, že se účinkem kyseliny molybdenové redukce 
dusičnanů urychluje. 
Přesně vyšetřiti tento vliv by bylo lze toliko přesným vystižením 
postupu vzniku kysličníku dusičitého v reakční směsi, což se mi dosud ne¬ 
podařilo. Nepřekonatelnou takřka závadou jest plynný produkt reakční, 
kysličník dusičitý, který se absorbuje solemi železnatými a mimo to se 
snadno oxyduje, takže se nepodařilo založiti sledování postupu reakčního 
žádným způsobem exaktně. 
Hleděl jsem měřiti tensi kysličníku dusičitého při jisté temperatuře, 
avšak při tom musí býti přístroj nejen vyplněn netečným plynem, nýbrž 
i silně se uplatňuje tense chlorovodíku. Pokusy v tomto směru podniknuté 
se nedaly vždy v těchže poměrech stejně realisovati. 
Vypuzování kysličníku dusičitého konstantním proudem kysličníku 
uhličitého rovněž nevedlo k úspěšnému řešení otázky. 
Vznikla i myšlenka po kolorimetrickém sledování reakce. Touto 
myšlenkou se dosud zabývám, avšak jest nutno především řádně prostu- 
iovati vlivy vedlejší, jako jest na př. zabarvení, vznikající tvořícím se 
hloridem železitým. 
Nicméně lze, alespoň povrchně souditi o postupu reakce z intensity 
:abarvení roztoku železnaté soli absorbovaným kysličníkem dusičitým, 
íeboť jest tím větší, čím většímu množství kysličníku dusičitého odpovídá. 
K účelu demonstračnímu jsem provedl tento pokus: Do 7 zkoumavek 
láno stejné množství roztoku KN0 3 , obsahujícího 1 mol KN0 3 v litru. 
)o všech přidáno dále stejné množství 6n HC1 a roztoku chloridu želez- 
atého (koncentrace výše uvedené). První zkoumavka byla doplněna 
;otom ještě 2 cm 3 vody a do ostatních vpraven předem roztok, obsahující 
ostupně 0-01, 0-02, 0-03, 0 04, 0-05, 0T g Mo0 3 , načež doplněno vždy ještě 
odou, co zbývalo do objemu 2 cm 3 , takže bylo ve všech zkoumavkách 
tejné množství kapaliny. Ke srovnání připojena ještě osmá zkoumavka, 
o níž byl dán jen roztok chloridu železnatého s kyselinou solnou, doplňující 
možství vody na místě roztoku dusičnanu, ale Olg Mo0 3 ve 2 cm 3 roz- 
>ku. Po promíchání byly uzavřené zkoumavky pozorovány při 15° C. 
iž po 1 hodině bylo pozorováno zřejmé zhnědnutí obsahu zkoumavky č. 7. 
'o třech hodinách vystoupilo zhnědnutí ve všech zkoumavkách, v nichž 
vl vedle dusičnanu obsažen roztok Mo0 3 a intensita zabarvení odpovídala. 
XXXI. 
