13 
Použito 01012 g KN0 3 , naměřeno při 21-7° C, b. ti. 739-5 mm, 
24- 35 cm 3 NO. 
Redukované množství kysličníku uhličitého 21-39 cm 3 
theoretické 22-41 ,, 
diff.— 1-02 cm 3 
2. Parallelní pokus s přidáním 0-1 g Mo0 3 . Koncentrace roztoku 
.hloridu zeleznateho tataz, jako v předcházejícím pokusu. Po 5minutovém 
záhřevu ve vodní lázni byl roztok hnědý, neprůhledný. Zbytek kapaliny 
do destillaci 33 cm 3 . 
Použito 0-1014 g KN0 3 ; naměřeno při 22-3° C, b. tl. 739-5 mm 
25- 6 cm 3 NO. 
Redukované množství kysličníku dusičitého 22-42 cm 3 
theoretické 22-46 „ 
diff. — 0-04 cm 3 
c) 3n HCl. 
1. Pracováno s roztokem, obsahujícím 2-3 g FeCl 2 ve 20 cm 3 3n HCl. 
šechny ostatní podmínky byly stejné jako dříve. Po 15minutovém zá- 
řevu ve vodní lázni byl roztok světle hnědý. Zbytek kapaliny po destillaci 
cm 3 . 
Použito 0-1009 g KN0 3 ; naměřeno při 19-5° C, b. tl. 747-0 mm 
2-5 cm 3 NO. 
Redukované množství kysličníku dusičitého 20-16 cm 3 
theoretické 22-30 , 
diff. — 2-14 cm 3 
2. Parallelní pokus s přidáním 0-1 g Mo0 3 . Koncentrace roztoku 
íloridu železnatéhe tatáž, jako předcházejícího pokusu. Po 15minutovém 
ihřevu ve vodní lázni byl roztok temně hnědý. Zbytek po destillaci 
)•! cm 3 . 
Použito 0-1011 g KNO 3 , naměřeno při 19-8° C, b. tl 749-0 mm 
1*5 cm 3 NO. 
Redukované množství kysličníku dusičitého 22-00 cm 3 
theoretické 22-39 ,, 
diff. — 0-39 cm 3 
Z uvedených pokusů vyplývá zcela jasně význam vlivu kyseliny 
ijlybdenové na průběh redukce dusičné kyseliny a tím také na výsledky 
i antitativného stanovení dusičnanů. Zcela zřejmě vystupuje velká ne- 
1 vislost nové modifikace methody Schlosingovy jak na koncentraci roz- 
tku chloridu železnatého, tak i kyseliny solné, proti met hodě původní, 
' * jest spojeno jistě s velikou výhodou. 
XXXI. 
