14 
IV. Bližší podmínky popisovaného vlivu kyseliny molybdenové. 
Kyselina molybdenová jest známa jako silný positivní leatalysator . 
některých reakcí, na př. reakce kyseliny bromičné s jodovodíkem a jiných. 25 ) 
Přes značný číselný materiál, který byl o tomto vlivu sebrán, nemůže však 
býti vyslovena ani jediná domněnka, která by shrnula všechny pozorované j 
podrobnosti v celek. 
Uvedu pokusy a pozorování, která mají ukázati bližší podmínky, 
za nichž se projevuje vliv Mo0 4 " na reakci: 
N0 3 ' + 4H- + 3 Fe- .*#= NO + 2 H 2 0 + 3 Fe- 
Při pokusech těchto bylo postupováno většinou tak, jako se provádí 
methoda Schlosingova. x | 
1. Varem roztoku 01 g KN0 3 vypuzen z reakční baňky vzduch, 
načež, po nassátí 30 cm 3 6n HC1 destillovano. Po nejake době kapalina se-j 
žloutla a z baňky ucházel plyn, který reagoval se rtutí v eudiometru za 
vzniku HgCl. V najímaném plynu byl obsažen kysličník dusičitý. 
2. Tentýž pokus opakován za současného přidání Olg Mo0 3 , aniž 
mohlo býti na jeho průběhu něco jiného pozorováno. 
Dále provedeno několik pokusů, obdobných úplně pokusům z před¬ 
cházejícího odstavce. jM 
3. Pracováno s roztokem, obsahujícím 2-3 g FeCU ve 20 cm 3 l-5n HC1 
a jako kyselina užívána kyselina solná téže koncentrace. Do roztoku 0-1 g 
KN0 3 přidána 0-1 g MoO 3 (pevného) a po vyvaření vzduchu a nassátí roz¬ 
toku chloridu železnatého i kyseliny solné vložena baňka na 5 minut do 
vroucí vodní lázně. Ve vodní lázni se kapalina zbarvila žlutě a při násle¬ 
dující destillaci přešlo do eudiometru jen nepatrné množství plynu. 
4. Provedeno totéž jako předešle, pouze s tím rozdílem, že byla 
0-1 g MoO 3 rozpuštěna před přidáním do roztoku dusičnanu v nejnutnějším 
množství hydroxydu draselnatého. Při nassátí roztoku chloridu železnatého 
kapalina zmodrala. Po 5minutovém zahřívání ve vodní lázni roztok se . 
zelenal a tato barva se při dalším varu nezměnila. Celkem vyvařeno; 
v prvních okamžicích destillace jen něco málo více plynu než v pokusu 
č. 3. Plyn neměřen. 
5. Proveden v principu tentýž pokus jako 4., jen užita 3r HG1. 
Kapalina zase zmodrala po nassátí roztoku chloridu železnatého a poj 
ňminutovém prodlení ve vroucí vodní lázni se zbarvila temně hnědozeleně. 
Vyvařování kysličníku dusičitého bylo velmi dvé, poslední patrné sledy| 
plynu byly vypuzeny během 10 minut a zbytek kapaliny po destihac* 
měřil 21 cm 3 . J 
6. Při analogickém pokusu s roztokem síranu železnatého, ekvi¬ 
valentní koncentrace a za použití 6n H 2 S0 4 nebyl vliv kyseliny molybdenoví 
20 ) Viz na př. Dr. G. W o k e r, Die Katalyse, 1910. 
XXXI. 
