32 
Určili jsme výše průsečík tečen v bodech cp a n ■■— cp; ustanovme i 
eště jejich rovinu. 
Rovina určená přímkama různoběžnýma 
X — m Z + p, Y = n z + q 
X = m' Z + p' , Y = rí Z + q’ 
má rovnici 
x — p y — q z 
m n 1 
m — m' n — n' 0 
= 0 . 
Dle (26) jsou rovnice tečny v bodě cp 
4 Q 
X = 
sin cp Z + q + 2 q sin 2 cp, p = q 2 q sin 2 cp 
Y= 2e cos 2y 
0 COS cp 
rovina tečen v bodech cp a n — cp má tedy rovnici 
x — p 
4 Q 
sin cp 
y —# 1 z 
2 q cos 2 cp 
b cos (p 
cos 2 cp 
cos cp 
= 0 
t. j. 
4 c? 
p + —— z sin cp — 0. 
,Tečny v bodech cp a n — cp určují rovinu 
4 Q 
x -\ - z sm cp = q * Q sin* cp 
kolmou na rovinu 5 A z ; roviny tyto obaluj í válec parabolický 
b 2 
2* =3 
7 (-o-- 
Řídící čára tohoto válce v rovině 5 A z je známá nám parabola,, 
průmět čáry A do této roviny. Poněvadž obalené roviny jsou kolmé na 
průmětnu a jsou tečnými rovinami čáry, je jasno a priori, že jejich obalovou 
plochou musí býti promítající válec čáry. 
Pro souřadnice bodu na hyppopédě (21*) platí 
x — q = — 2 q sin 2 cp, y = 2 q sin cp cos cp, z = b sin cp, 
tedy 
(x — p) 2 + y 2 + z 2 = 4 Q 2 sin 2 cp b 2 sin 2 cp = g 2 sin 2 cp ; 
provedme transformaci reciprokých průvodičů (inversi) pro pól A vůči 
kouli 
(X — q) 2 + y 2 + * 2 = g 2 - 
XXXVI. 
