94 
Podobně vyjde 
M 1 K _ z 2 
M x O ť 2 
je-li ť délka tečny ke kruhu ( K ') z bodu vedené. 
Při stálém l rovnice 
podává 
O M 1 
M X K 
O M x = 
A 
TTa 
OK, 
t. j. body M x opisují kruh; Tovněž body stálého ť naplňují kružnici, 
a odtud vychází, že můžeme body na řezu z = konst. naší plochy strojiti 
jako průseky dvou kruhů. 
II. 
1 . V odstavci 19. první části uvažovali jsme plochu (F) zaplněnou 
kruhy r, ležícími v rovinách svazku 0 z a protínajícími dva kruhy (K), ( K') 
v rovině 0 x y. Střed kruhu r — jejž znamenejme g — má polární souřad¬ 
nice cp a 
H + ^2 
a cos (p -f- b sin (p ; 
zavedeme-li úhel /3 rovnicí 
a + i b = é P , an = Y a 2 - f- b 2 
obdržírr e 
((?) r 0 = a 0 cos (<p—p), 
takže středy a kruhů T naplňují opět kruh procházející bodem 0, jehož 
průměr jest a 0 a jehož střed leží na přímce cp — 
Z těchto bodů o vycházejí poloměry a M k bodům na kruzích r, 
a jsou tyto poloměry k ose 0 z pod stálým úhlem nakloněny, opisuje-li 
bod M hyppopédu a = konst. 
Chceme uvažovati plochu sborcenou vytvořenou těmito přímkami a M, 
7t 
t. j. plochu přímek protínajících osu 0 z pod stálým úhlem —— a, a kruh (a). 
u 
Bod g má souřadnice 
x 0 = a cos 2 cp -f b sin cp cos cp, y 0 = a cos cp sin cp + b sin 2 cp, z 0 = 0 
a značí-li #, y, z souřadnice bodu M na hyppopédě (1) čl. 19, bude 
* — x^ = c sin cp cos cp cos a, y — y 0 = c Sř ^ 2 <p cos a, z — z 0 — c sin cp sin a, 
takže přímka P = g M má rovnice 
XXXVI. 
