117 
vytínají povrchové přímky p mezi rovinama 0 xy a ál. J e -li dán průmět 
první p 1 = OP 1 přímky p, naneseme na průmět délky P 1 R 1 = P 1 R ' — 
= A K v načež stanovíme nárysné průměty P 2 , AY na stopě &«>, a průmět P 
na. 0 A; přímky P 2 P 2 = ý 2 , P 2 R 2 ' == pj j sou n árysy obou pft mek p J 
ma]icich daný půdorys p l . ' 
Bud nyní dán bod M (M v Af 2 ) přímky p-, vedená jím rovina 
z — konst seče plochu v konchoidě kruhu ležícího na válci (0 A), shodné 
se svým půdorysem. Polární subnormála konchoidy v průmětně splývá 
s polární subnormálou kruhu základního (0 A) pro bod P 1( kterážto má 
hodnotu O N, je-li N diametrální protějšek bodu P x na tomto kruhu ; nor¬ 
mála konchoidy je tedy přímka N M v a tečna promítnuté konchoidy M, L 
stojí kolmo na N M v Tečná rovina § plochy ( P) v bodě M obsahuje tečnu 
konchoidy t a přímku p ; její půdorysná stopa & obsahuje stopu P 
přímky p a je rovnoběžná s přímkou ; je tedy kolmice spuštěná 
z bodu Pj na přímku N M v t. j. stopa <§ l spojuje bod P x s bodem Q, 
v němž N M x sele kruh [O A). 
Nái ysná stopa i, 11 tečné roviny pak určena nárysnou stopou přímky p 
jež leží na O z, t. j. bodem S. 
Libovolně danou přímku čá 1 v půdorysně, která seče dvojný kruh 
(O A) v reálných bodech, možno považovati za stopu určitých čtyř rovin 
tečných. Jeden z obou průseků těchto Q určuje kolmicí Q N na ^ bod N, 
načež druhý průsek P x podává stopu přímky p a určuje její průmět 
^ l = 0P i’ v průseku přímky p x s Q N leží M v půdorys tečného bodu M 
a zároveň druhého bodu M' na druhé přímce p'. 
Vyměníme-li body Q a P v obdržíme druhý pár tečných bodů. — 
Zvolíme-li za M úběžný bod přímky p, bude N M x || O P, obsahovati 
XXXVI. 
