17 
bodem S libovolnou přímku p, vytvoří při zpětném překlápění na P x 
v tomto mnohoúhelníku mnohoúhelník vepsaný B o ns stranách, jehož alge¬ 
braický součet stran u rovná se délce úsečky na p stanovené přímkami 
(-) (-) - - 
A 1 A 2 . A i 2 A 2 2 , počínáme-li se stranou B x B 2 . Mnohoúhelníku P x dá se 
pak vepsat i nekonečně mnoho 2 n s-úhelníků B, jejichž strany jsou po 
dvou rovnoběžný ke stranám obrazce B. Každý mnohoúhelník B vede 
zpětným překlápěním k určité přímce, která jest rovnoběžná k p\ mnoho¬ 
úhelník ten skládá se ze dvou lomených čar té vlastnosti, že vždy 
dvě navzájem příslušné jejich strany jsou spolu rovnoběžný a pří¬ 
slušná k nim strana mnohoúhelníka B půlí jejich vzdálenost. Algebraický 
součet každé ž těchto dvou linií jest roven algebraickému součtu u stran 
mnohoúhelníka B. Avšak strany první B x B 2 a poslední B^J B l nejsou 
zde ve správné orientaci vzájemné, jak ihned blíže objasníme. 
Rozpravy: RoČ. XXII. Tř. II. Číslo 37. 
XXXVII. 
2 
