8 
zase sezelenají. Lze to pozorovati na př. na Mahonii. Sám jsem pozoroval 
pěkné příklady toho na vrbině penízkové a popenci. Po celou zimu byla 
barva jejich tmavě červená, avšak po několika jarních dnech počaly 
zelenati a tvořiti při tom nové zelené listy. Pak přišlo několik mrazů a listy 
zase pon kud zčervenaly, až pak při stálém teplém počasí se definitivně 
odbarvily a zahynuly. Na některé listy napadalo ořechového listí, ty 
zůstaly po celou zimu úplně zelené. Jde-li zde o ochranu před zimou či 
světlem, jež oba jsou faktory červenání způsobujíce nahr madění uhlo- 
hydrátů, nelze říci, ale pravděpodobně působí oba. Týž zjev možno po¬ 
zorovati též na břečťanu, jenž se přes zimu intensivně zbarvuje do červena, 
na jaře pak zase při teplém počasí sezelenává. 
Combes analysoval takovéto zčervenalé zimní listy Mahonie 
a shledal, že obsahují velké množství uhlohydrátů, více než dvakrát tolik, 
jako listy ještě zelené. Červenání totiž, jak bude dále dokázáno, je pod¬ 
míněno nahromaděním uhlohy drátů. Tak tomu bude asi s vrbinou, po- i 
pencem i břečťanem. Dle Stáhl a totiž zima překáží stěhování se uhlo¬ 
hy drátů z listů a proto nahromadění je nutné. Tedy tyto zimní listy 
stávají se jaksi orgány reservními, což se u listu i jinak vyskytuje. List i 
tím nenabývá ovšem zvláštní struktury, jen zčervená. Je-li tatáž rostlina j 
v zimě červená, v létě pak zelená, je patrno, že červenání pro systematiku ! 
významu nemá, a že rozdíly mezi červenými a zelenými varietami nejsou 1 
značné. 
Bylo by snad zajímavo pozorovati, zda je hmyz lákán pestrým 
a nápadným zabarvením některých listů (Coleus). Zde ovšem o biologickém 
zařízení v tomto smyslu mluviti nelze. Dále, není-li jeho pozornost od¬ 
vrácena od květů, jež mnohdy nejsou daleko tak nápadné, jako listy 
samy. 
Nyní pojednáme o činitelích, jež červenání rostlin způsobují. Vy- 
světliti totiž přímo, jak anthokyan v rostlinách vzniká, se dosud nepo¬ 
dařilo. Nejstarší theorie v tomto ohledu, že totiž anthokyan vzniká 
oxydací chlorofylu, byla již asi před 70 lety Mohlem vyvrácena. Zá¬ 
roveň bylo tehdy poznáno, že vysvětlení zde bude velmi těžké (a také 
dosud není úplně jasné) a botanikové od té doby se již o ně nepokoušeli; 
spokojili se pouze pozorováním okolností, za nichž rostliny červené barvivo 
tvoří. Neřeknu činitele zbarvení, ti jsou mnohdy neznámi. Víme na př., 
že ve květech nebo plodech se barvivo tvoří, avšak který činitel zde 
působí, je neznámo. 
Tvoření anthokyanu, jak bylo ve mnoha případech seznáno (ovšem 
ne dosud ve všech), je podmíněno nahromaděním uhlohydrátů ve šťávě 
buněčné. To je první, důležitý fakt, na němž může další zkoumání spo- 
čívati. Je to jen první pevný krok do předu; k jasnému vysvětlení je 
dosud daleko. Předně toto nahromadění uhlohydrátů nebylo dosud ve 
všech případech (ba u většiny ne) dokázáno. Dále, když už bude doká¬ 
záno, jest ještě dosti daleko od nahromadění prostých uhlohydrátů do 
XXXVIII. 
