12 
nemohlo. Ty jsou nejvíce zbarveny v té době, kdy ještě ani chlorofylu 
nemají, a tím méně tedy možno říci, že škrob je v nich měněn v cukr. 
Červenání mladých listů zdá se být i zjevem obyčejnějším, než 
červenání jarní. Nezdá se, že je podmíněno chladnem. Doklad toho jsem 
pozoroval na javoru, z jehož kmene začátkem července vypučely výrostky 
s listím vesměs krvavě zbarveným. Chlorofyl byl v nich ještě málo vyvinut, 
takže insolace nemohla míti za následek silnou assimilaci a také mrazů 
již nebylo. Konečně, jak bylo připomenuto, zbarvují se mladé listy v tropech 
častěji než u nás. Nakupení uhlohydrátů v mladých červených listech 
nebylo dosud dokázáno a dalo by se vysvětliti jen silným heterotrofismem 
rostliny. Mladé listy jsou orgány heterotrofní, aspoň pokud chlorofyl není 
v nich vyvinut. 
Zvýšené množství C0 2 , ovšem za světla, urychluje assimilaci a tím 
může působiti červenání. Cenné doklady toho nám podává Katič, který 
studoval vliv atmosféry jednak prosté, jednak bohaté kysličníkem uhli¬ 
čitým. Pokusy prováděl tak, že pod zvon, v němž rostliny pěstoval, dal 
nádobku s koncentrovaným louhem sodnatým, jenž absorbuje velmi 
intensivně C0 2 . Rostliny takto zbavené kysličníku uhličitého v prostém 
Knoppově roztoku nečervenaly nikdy, assimilaci uhlohy drátů nabýti 
nemohly a z roztoku živného také ne. Kontrolní kultury udržované za 
těchže podmínek, až na to, že rostlinky měly k disposici vzduch s uhli¬ 
čitou, se zbarvovaly. Obsahoval-li roztok glycerin, rostliny se poněkud 
zbarvovaly, ovšem na volném vzduchu daleko více. V ostatních však 
roztocích, glykosy, saccharosy a laevulosy, rostliny červenaly stejně rychle 
a intensivně v atmosféře obsahující C0 2 , jako bez něho. Poslední cukry 
jsou totiž pro rostliny velmi snadno ztravitelné. 
Druhá serie pokusů byla provedena v atmosféře obsahující asi 10 
až 65% uhličité. S menším množstvím C0 2 Katič pokusy nekonal, při 
větším rostliny rychle odumíraly. Ať byl živný roztok jakýkoliv, bylo 
vždy znáti, že obohacení atmosféry na uhličitou přispívá k tvoření antho- 
kyanu. Jen v saccharose červenaly rostliny stejně za obou okolností, což 
opět svědčí o tom, jak je tento cukr snadno rostlinami přijímán. Autor 
tvrdí, že rostliny nejlépe červenaly, obsahoval-li vzduch 20—30% C0 2 ; 
tehdy také listy obsahovaly více škrobu, než v atmosféře obyčejné. Ovšem 
optimum assimilace neleží tak vysoko; dle Bonniera je asi při 8% C0 2 . 
Poranění nej různější povahy způsobuje velmi často zčervenání listu. 
Doklady toho jsou v literatuře velmi četné. Zde je nahromadění uhlo- 
hydrátů dosti pochopitelno; nemohou totiž býti odvedeny do ostatních 
částí rostliny. Proštípnul jsem hlavní nerv v listech Ampelopsis hederacea 
a zabarvení se vždy po 5—10 dnech objevilo. Ovšem jen v části, jež byla 
nad poraněným místem. Zhusta taková poranění způsobuje hmyz, třeba 
i na řapících. Tu pak zčervená celý list, zvláště je-li poranění dosti hlu¬ 
boké. Palladin pozoroval na Amaryllis vitata, že se na poraněných 
XXXVIII. 
